ja noortega, hädasti oleks vaja vahvaid peretooteid välismaa klientidele. Heaalguse siin on teinud AHHAA.Soomest saabunud turiste oli <strong>Eesti</strong> majutusettevõtetes 2011. aasta I poolaastal 360795 ja nende ööbimisi 720 022. Majutatute arv kasvas 2010. aasta I poolaastagavõrreldes 1,5% ja ööbimiste arv 1,6%. Seda võib pidada heaks tulemuseks,arvestades võrdlusbaasi – Soome turistide ja eriti nende ööbimiste arv kasvas2010. aastal märkimisväärselt.Sellest, millistest valdkondadest on Soome turist (Lõuna-)<strong>Eesti</strong>s reisides eritihuvitatud, annab aga hea ülevaate allolev tabel.Allikas: EAS tellitud uuring Soomes 2009.Utoopilisest mõttest reaalsuseni –Kiisatamme Kultuuri- ja PuhketaluSangaste v<strong>alla</strong>s Valgamaal asubüks talu, turismitalu. Aga mittetavaline, vaid selline, kus on nutikaltühendatud töö ja lõbu. Melu javaikus. Puhkus ja kultuur. Taluperenaine Tuuli Merimaa ütleb sellekohta, et igaühel on oma hobi ja ettema hobiks on just kultuur ningselle inimestele lähemale toomine.Kultuuritalu – mis see õigupooleston? „Minu jaoks on see väga laimõiste,“ arutleb Merimaa. „Tallinn ja Tartu on ju sündmusi tulvil, aga siinkandison neid tohutult vähe ning rahval ei ole ka aega ega raha suuremates keskustes
käia.“ Sestap tekkiski Tuulil ta enda sõnul lolli moodi optimistlik mõte tuua kultuurkohapeale inimestele kätte.Viis aastat tagasi ostsid nad perega ilusa asukohaga talu, ent õige pea sai selgeks,et vaid enda pere jaoks on talu siiski pisut suur. Nii hakatigi pakkuma majutust jatelkimisvõimalust. Tuuli on Tallinna Ülikoolis kultuuri õppinud, praegu jätkab TartuÜlikoolis kultuurikorralduse õppimisega. Ajapikku tekkis tal valdkonna vastu suurarmastus, ka kogemusi kogunes juba omajagu, mistõttu otsustati koos Lea Vutiga,kes on Sangaste lossi juhataja ning hea koostööpartner, MTÜ luua. Ja sellest kevadesthakkasid ettevõtlikud daamid Kiisatamme Kultuuri- ja Puhketallu kontserte jaetendusi sisse tooma. Kultuuri.Kiisatamme Kultuuri- ja Puhketalusetenduvatesse tükkidesse plaanitaksealati kohalikke kaasata. Sissetuuakse ka profiteatrit, ent parimkooslus on kohalike ja proffidesümbioos. Selle suve etenduseks –kultuuritalu esimeseks – oli „Peiariteõhtunäitus“ Madis Kõivu näidendipõhjal, mis kirjutatud just Lõuna-<strong>Eesti</strong> maastikule ning suveõhtule,lavastajatöö tegi Tamur Tohver.Korraldajad arvestasid publikuks heal juhul 200 inimest, tegelikkuses tuli rahvatükkivaatama ligi 300 inimest. „Publik oli lahe ja naeris kõva häälega kaasa,“ meenutabMerimaa, lisades, et etendus märgiti positiivselt ära ka Tartu teatrikriitikute poolt.Tagasisidest saadud hea emotsioon innustab kultuuritalu alustatut järgmisel aastalkindlasti jätkama. „<strong>Eesti</strong> materjali on nii palju kirjutatud, et seda annab aastakümneidlavastada,“ muigab Merimaa, kes loodab tulevikus teatri koduõuest kaugemalegiviia. Näiteks on heaks teatritegemise kohaks Sangaste seltsimaja, peale sellekõikvõimalikud kirikuõued jms.Päris aastaringselt siin õueteatrit teha muidugi ei saa. Sügisel ja talvel püüavadkultuuritalunikud umbes korra kuus sisse tuua profiteatrite etendusi. Ka annabtalu ümberkaudsetele inimestele hea võimaluse end veidi liigutada, pakkudes niiseltskonnatantsu kui ka aeroobika ja step-tantsu trenne. Talul on ka kaks giidi, kesSangaste v<strong>alla</strong>s ja Otepääl huvilistele giidituure teevad.Kiisatamme talu kliendid jagunevad laias laastus kaheks – need, kes tulevad puhkama,ja need, kes tulevad kultuuri nautima. „Meil on sedasorti mõte, et läbinisti mõlematasja me kogu aeg ei tee, endal peab ka vaheldus olema,“ selgitab Tuuli. „Õnneksjaotub töö praegu teatri- ja puhkeperioodi vahel ilusti ära.“ Kliendid jõuavad tallunii turismiveebide kui -portaalide abil, ent soojalt kiidab Tuuli Merimaa ka Otepääja Valgamaa turismiinfokeskuseid, kes väga palju (välis)turiste tallu juhatavad.Välisturistidest leiavad siia kõige enam tee lätlased, soomlased ja norrakad.Tuuli ütleb, et mõtteid, mida teha, tuleb tal pidevalt juurde. „Näiteks hakkame memetsa õpperada rajama, mida kohalikele noortele ja koolilastele pakkuda.“ Pealtnähautoopilise ideena tahab Merimaa kindlasti tallu teha vabaõhukino, kus hakataksenäitama kahte sorti filme: neid, mis <strong>Eesti</strong>s toodetud, sealjuures ilma piiranguteta; jakuni II maailmasõja aegseid filme – must-valged ja tummfilmid. Siis veel kunstiringid,varjualused, aidamaja ringiehitamised... jah, häid mõtteid kultuuritalus jagub.