stresujúcej situácie. Napríklad: Myslím na to, že sa musím zmieriť s tým, čo sa stalo; Myslím napríjemné veci, ktoré vôbec nesúvisa so situáciu, ktorá sa stala. Typom a obsahom položiek jedotazník blízky iným copingovým nástrojom (napr. Cope od autora Carver, 1997), nakoľko niektoréjeho škály sa vyskytujú aj v Cope dotazníku, s ktorého stratégiami CERQ škály korelujú(sebaobviňovanie so sebaobviňovaním r=.14; pozitívne zameranie sa na situáciu s pozitívnymprehodnotením r=. 15, s vierou r=.17, s aktívnym copingom r=.15; zameranie sa na plánovanies vyhľadávaním inštrumentálnej podpory r=.20, s pozitívnym prehodnotením r=.16, s plánovamímr=.23; obviňovanie druhých s nezapájaním sa do riešenia r=.19 ). Položky sú posudzované na 5bodovej Likertovej škále v rozmedzí od 1 (skoro nikdy) a 5 (skoro vždy) a skóre individuálnych subškálmá hodnoty od 2 do 10, pričom čím vyššie skóre účastník v danej subškále dosahuje, tým je voľbakognitívnej stratégie špecifickejšia. Odvodiť sa dá aj celkové skóre (α=.77 zo súboru N 86). U dospelejpopulácie vo väčšine prípadov autori uvádzajú prijateľné psychometrické vlastnosti vo všetkýchškálach nad hodnotou.70. U adolescentných jedincov (N 86) sa Cronbachovo alpha pohybuje od .49,v subškále pozitívne prehodnotenie situácie, po .67, pre stratégiu zameranie sa na plánovanie.Situačno copingový dotazník, štrukturálne a kon<strong>text</strong>uálne modifikovaný z dotazníka Brief Cope(Carver, 1997), bol využitý k sledovaniu copingových preferencií v 6 rôznych situáciách, ktoré bolik originálnemu Brief Cope pridané. Situácie sa týkajú školských, rovesníckych a rodinnýchproblémov. Tieto problémy predstavujú zvládnutie nejakej požiadavky a spájajú sa s negatívnymiemóciami. Ku každej situácii sú účastníci vyzvaní označiť preferenciu použitia copingovej stratégie,a to na 4 bodovej škále (1= určite nie, 4=určite áno), pričom na rovnakej škále účastníci hodnotia ajnáročnosť jednotlivých 6 situácií. Dotazník pôvodne obsahuje 14 stratégií, no pre potreby danejpráce a pre cieľovú skupinu účastníkov sme vylúčili stratégiu užitia alkoholu, alebo drog a ponechalitak 13 copingových (adaptívnych, neadaptívnych) stratégií. Hodnota Cronbachovho alfa 14copingových škál, tvorených 2 položkami, vo vzorke amerických dospelých jedincov sa pohybuje od.50 (stratégia ventilovania pocitov) po .73 (stratégie plánovania a humoru). Z dôvodu redukcie počtupoložiek sme ponechali 1 položku pre každú copingovú stratégiu v 6 situáciách a údaje o vnútornejkonzistencii daných 13 stratégií dosahujú v súbore primerané ukazovatele reliabity škál (N 397spojený juhoafrický N 242 a slovenský súbor N 155). Najnižšia hodnota Cronbach alfa bolazaznamenaná v stratégii vyhľadávania emocionálnej podpory.57 a naopak, najkonzistentnejšie saukázala škála viery .95.Škála sebavedomia (Self Esteem Scale, Rosenberg, 1965) je 10 položová škála likertovského typu nameranie sebavedomia a vlastnej hodnoty, ktorá nám slúžila k získaniu podrobnejšieho obrazu o86
internalizovanom správaní. Participant odpovedá voľbou jednej zo 4 odpovedí, ktoré sú v rozmedzí 1(úplný nesúhlas) až 4 (úplný súhlas) napr.: „Myslím, že mám niekoľko dobrých hodnôt a vlastností“.Škála poskytuje celkové skóre, pričom čím je vyššia hodnota daného skóre, tým lepšie participantohodnotil svoje sebavedomie. Autor uvádza psychometrické ukazovatele minimálnej hodnotyCronbachovho alfa .77 a jeho maximálnej hodnoty .90. V súbore slovenských účastníkov (N 86) sapreukázala nižšia, ale stále akceptovateľna, hodnota Cronbachovho alfa .58.Škála agresivity (Orpinas & Frankowski, 2011) s 11 položkami bola aplikovaná pri sledovanísprávania, ktoré môže viesť k psychologickým a fyzickým zraneniam iných jedincov. Napriek tomu, žeinštrukcia nešpecifikuje prostredie (kon<strong>text</strong>) , správanie sa môže objaviť tak v škole, ako aj mimo nej,väčšina otázok sa vzťahuje k agresívnemu správaniu voči spolužiakom. Škála nesleduje iné formyagresie ako napríklad rodiné násilie, agresiu voči učiteľom, alebo ničenie majetku. Otázky sa limitujúna zjavné agresívne správanie a nezahŕňajú príbuzné prejavy agresie, teda správanie, ktorépoškodzuje ostatných prostredníctvom vrstovníckych vzťahov (napríklad vyradenie niekoho zkolektívu). Škála poskytuje informácie súvisiace s verbálnou agresiou (posmievanie sa,povzbudzovanie ostatných k bitiu, vyhrážanie sa ublížením ) a fyzickou agresiou (strkanie, udieranie,kopanie, vrážanie) spolu s informáciami o tom, ako rýchlo sa jedinec nahneval, a či ostal nahnevanýpočas celého dňa. Ponuka odpovedí sa pohybuje od 0 do 6 až viac krát za posledných 7 dní (pre nášúčel bolo časové kritérium 7 dní nahradené mesiacom). Z týchto komponentov bola vytvorenásamostatná celková škála, ktorej skóre nadobúda hodnoty 0 až 66 bodov. Jej vnútorná konzistencia.83, nameraná v slovenskom súbore (N 86), je vyhovujúca.Škály rodinného prostredia, boli vybrané z dotazníka pre mláďež o komunitách v pôvodnom zneníCommunities That Care Youth Survey (Arthur, Hawkins, Pollard, Catalano & Baglioni, 2002).Dotazník je zostavený k identifikovaniu rizikových a protektívnych faktorov (komunita, rodina, škola,individuálne charakteristiky) predpovedajúcich problémové správanie (užívanie návykových látok,delikvencia), pričom vychádza z rozsiahlej základne výskumu venovanému prevenciiproblematického správania, ktorý informuje o dobrých validizačných údajoch celkového dotazníkanaprieč rôznymi vekovými obdobiami, pohlavím a etnikami (Glaser, Van Horn, Arthur, Hawkins, &Catalano, 2005). K získaniu podrobnejšieho náhľadu o vplyve rodičov a ich názorov a ich vzťahu sdeťmi sme zaradili škálu vzťahu medzi rodičmi a deťmi predstavujúcu protektívny faktor rodinnéhoprostredia, ktorú tvorí 6 položiek pýtajúcich sa na blízky citový vzťah s matkou a otcom a na to, čijedinec rád trávi čas s matkou a otcom. Odpoveď respondentov je zaznamená na stupnici: ”úplnápravda” až “vôbec nie je pravda”. Okrem toho sme predložili (rizikový) faktor rodinného prostredia v87
- Page 1:
MASARYKOVA UNIVERZITAFAKULTA SOCIÁ
- Page 5 and 6:
4.2.1 Novšie prístupy k ponímani
- Page 7 and 8:
ÚVODV súdobej modernej spoločnos
- Page 9 and 10:
TEORETICKÉ VÝCHODISKÁ1 RANÁ ADO
- Page 11 and 12:
zorného uhla druhého človeka sa
- Page 13 and 14:
Tak ako sa dospievajúci postupne
- Page 15 and 16:
2.2 MODELY EMOCIONÁLNEJ INTELIGENC
- Page 17 and 18:
Obrázok 1 Model EI ako schopnosti
- Page 19 and 20:
et al., 2004; Pérez et al., 2005).
- Page 21 and 22:
Každá z metodík má svoje výhod
- Page 23 and 24:
variability. Bar-On teda považuje
- Page 25 and 26:
individuálnych rozdielov v EI spr
- Page 28 and 29:
EI schopnosti sú predpokladom myš
- Page 30 and 31:
V poslednej dobe došlo k nárastu
- Page 32 and 33:
slovenským dospievajúcim, i keď
- Page 34 and 35:
správanie môže byť ponímané a
- Page 36 and 37: 3.2 FORMY RIZIKOVÉHO SPRÁVANIADel
- Page 38 and 39: Užívanie návykových látokPodľ
- Page 40 and 41: Jessorovej teórie problémového s
- Page 42 and 43: druhý zdroj opory a druhú autorit
- Page 45 and 46: pocity pohody v škole a zážitok
- Page 47: spoločensky závažnejšia forma a
- Page 50 and 51: zo susedstva, ktorí predávajú ne
- Page 52 and 53: 4 COPING4.1 STRES A ZÁŤAŽ V OBDO
- Page 54 and 55: vnímanie stresu klesať (Petersen
- Page 56 and 57: minimálne. V rámci tohto prístup
- Page 58 and 59: ezprostredné). Kontrolovaný copin
- Page 60 and 61: • proaktívne zvládanie ‒ „z
- Page 62 and 63: jedinca (Baumgartner, 2001). Rozdel
- Page 64 and 65: stratégiu vyplýva u jedincov z ne
- Page 66 and 67: 4.3.1 Efektivita copingových strat
- Page 68 and 69: priznávajú, že stratégie dišta
- Page 70 and 71: v kolektivistických kultúrach, za
- Page 72 and 73: Preukázalo sa, že komponenty emoc
- Page 74 and 75: 6 ZHRNUTIE TEORETICKÝCH VÝCHODÍS
- Page 76 and 77: Adolescencia ako obdobie životnýc
- Page 78 and 79: VÝSKUMNÁ ČASŤ7 VYMEDZENIE VÝSK
- Page 80 and 81: 8 METODOLOGICKÁ ČASŤ VÝSKUMU I8
- Page 82 and 83: 4. Akou mierou sa podieľajú socio
- Page 84 and 85: &Vermeiren, 2004), na použitie kto
- Page 88 and 89: podobe 6 položkovej škály mienky
- Page 90 and 91: 8.5 ŠTATISTICKÉ POSTUPY A METÓDY
- Page 92 and 93: sebavedomia, blížiaci sa k hranic
- Page 94 and 95: Tabuľka 5 Regresný model predikuj
- Page 96 and 97: celkovou signifikanciou p
- Page 98 and 99: Tabuľka 11 Korelácie problémové
- Page 100 and 101: 8.6.2 Analýza kultúrnych rozdielo
- Page 102 and 103: Signifikantné rozdiely v preferenc
- Page 104 and 105: účastníkov (nie ako sme očakáv
- Page 106 and 107: korelácie sú, napriek tomu, v sú
- Page 108 and 109: lízkeho vzťahu medzi rodičmi a d
- Page 110 and 111: vyššie skóre danej škály u juh
- Page 112 and 113: antisociálne správanie majú evid
- Page 114 and 115: stratégiami. Iným obmedzením, kt
- Page 116 and 117: 9.2 CHARAKTERISTIKA VÝSKUMNEJ VZOR
- Page 118 and 119: nadobudnutých počas skupinového
- Page 120 and 121: Pri aplikovaní intervenčných akt
- Page 122 and 123: tomto základe zamietame hypotézu
- Page 124 and 125: dosiahla v danom časovom odstupe p
- Page 126 and 127: Tabuľka 26 Porovnanie vnímania n
- Page 128 and 129: Tabuľka 30 Porovnanie vnímania n
- Page 130 and 131: Tabuľka 34 Porovnanie postojov k a
- Page 132 and 133: Tabuľka 37 Porovnanie externalizov
- Page 134 and 135: 9.7 DISKUSIA II9.7.1 Diskusia výsl
- Page 136 and 137:
ozvíjanie sociálno emocionálnych
- Page 138 and 139:
aspektu sociálnej žiadúcnosti).
- Page 140 and 141:
ZÁVERV predkladanej štúdii sme f
- Page 142 and 143:
aktuálnych potrieb dospievajúcich
- Page 144 and 145:
Aspinwall, L. G. (2005).The psychol
- Page 146 and 147:
Bjarnason, T., Andersson, B., Choqu
- Page 148 and 149:
Carver, C. S., Scheier, M. F., & We
- Page 150 and 151:
D’Imperio, R. L., Dubow, E. F., &
- Page 152 and 153:
Fernandez-Berrocal, P., Alcaide, R.
- Page 154 and 155:
Gohm, C. L., & Clore, G. L. (2000).
- Page 156 and 157:
Hill, J. P., & Holmbeck, G. N. (198
- Page 158 and 159:
Latack, J.C. (1986). Coping with jo
- Page 160 and 161:
Matthews, G., Zeidner, M., & Robert
- Page 162 and 163:
Morris, A. S., Silk, J. S., Steinbe
- Page 164 and 165:
Perkins, H.W. (1997). College stude
- Page 166 and 167:
Ryan, R. R. (1996). A survey of occ
- Page 168 and 169:
Sejčová, L. (2002). Osobnostná c
- Page 170 and 171:
Tolan, P. H., Gorman-Smith, D., Hen
- Page 172 and 173:
Zeidner, M., & Saklofske, D.H. (199
- Page 174 and 175:
PRÍLOHA B: UKÁŽKA VYBRANEJ AKTIV
- Page 176 and 177:
Ako zvládnuť vonkajší tlakPoved
- Page 178 and 179:
Copingové stratégie dotazníka Ko
- Page 180 and 181:
Copingové stratégie dotazníka Ko
- Page 182 and 183:
Závislá premenná celková regul
- Page 184 and 185:
Závislá premenná porozumenie em
- Page 186 and 187:
Porovnanie vybraných SAHA škál m
- Page 188 and 189:
Tabuľka 22 Porovnanie porozumenia
- Page 190:
PRÍLOHA H: ZOZNAM GRAFOVGraf 1 Por