zo susedstva, ktorí predávajú nelegálne látky, sú dané drogy pre dospievajúcich ľahko dostupnév štvrtiach, kde participanti žijú. Až 72.6% opýtaných vypovedalo, že má vo svojom okolí ľahkýprístup k pivu, vínu a destilátom. Ľahký prístup k marihuane bol zaznamenaný viac ako u tretiny(36.1%) vzorky, pričom 1 z desiatich mladých ľudí odpovedal, že vo svojom susedstve by bolo ľahkédostať sa ku kokaínu, alebo k extáze. Na druhej strane, slovenská štúdia ESPAD (Nociar, 2007)ukazuje, že viac dospievajúcich vo veku 15-19 rokov má ľahký prístup k legálnym a nelegálnymdrogám, oproti juhoafrickým adolescentom. Skoro všetci respondenti označili veľmi ľahký prístupk pivu (91.3%), vínu (90.4%) a destilátom (80%). Ľahké by bolo taktiež zohnať marihuanu pre 61.8%opýtaných, extázu pre 34.8% mladých ľudí a amfetamíny pre 15% mladých ľudí (Nociar, 2007).Vzhľadom na výsledky štúdií, nielen dostupnosť drog je na Slovensku vyššia oproti JužnejAfrike, ale podľa správ Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO, 2011), aj konzumácia alkoholu jevýrazne vyššia na Slovensku (10.33 litra čistého alkoholu na jednu osobu vo veku 15 rokov a viac,oproti 6.96 litrov čistého alkoholu na osobu v Južnej Afrike). V Južnej Afrike, 18.5% 13 ročnýchdospievajúcich (z celkového počtu 445 adolescentov v danej vekovej kategórii) a 31.8 % 15 ročných(n=2018) vypovedali, že užili jeden alkoholický nápoj minimálne jeden, alebo dva dni počaspredchádzajúcich 30 dní (Reddy at al., 2010). Na Slovensku sú ukazovatele konzumácie alkoholu vrovnakej vekovej kategórii vyššie. Podľa HBSC štúdie (Baška et al.,2011), z celkového počtu 1748,35% 13 ročných respondentov a 55% 15 ročných zúčastnených (n=1605) konzumovalo podľa ichodpovedí alkohol minimálne jeden krát za posledný mesiac. Čo sa týka užívania iných látok(marihuana), výskumné štúdie naznačujú ich nižšiu mieru prevalencie u mladších adolescentov právev Južnej Afrike. Z výsledkov národnej štúdie Second South African Youth Risk Behaviour Survey(Reddy at al., 2010) vyplynulo, že 11.4% chlapcov a 5.6% dievčat vo veku 15 rokov za život už niekedyfajčili marihuanu, pričom na Slovensku v rovnakej vekovej kategórii 21% chlapcov a 12% dievčat totosprávanie vykonalo aspoň jeden krát za život. Vychádzajúc z ESPAD štúdie (Nociar,2007), ktoráidentifikovala 32% celoživotne užívajúcich adolescentov kanabisu v porovnaní s národnýmprieskumom rizikového správania z Južnej Afriky (Reddy et al., 2002; Peltzer & Ramlagan, 2007),ktorý označil 13% celoživotných užívateľov danej látky , môžeme konštatovať, že vyššie sa ukazujú ajštatistické údaje dospievajúcich o celoživotnom užívaní kanabisu na Slovensku.Okrem štatistík demonštrujúcich rozličnú mieru užívania nelegálnych látok v dvochkultúrnych prostrediach, údaje o školskom násilí taktiež poukazujú na rozdiely a početnosť prejavovantisociálneho správania, práve v školskom prostredí. Výskumy z Južnej Afriky prezentujú názor, žeškola je kľúčovým miestom násilného správania a delikventných činov (Pelser, 2007). Štúdiarealizovaná v Kapskom meste (Centre for justice and crime prevention) identifikovala 1821 žiakovz celkového počtu 12 794 zúčastnených, ktorí zažili nejakú formu násilného správania vo svojej škole50
(Pelser, 2007), pričom 12 % žiakov základných škôl vypovedalo, že bolo verbálne urážaných. Z nich(n=839) 35.6% bolo šikanovaných verbálnym spôsobom 2 až 5 krát za mesiac a 10.5% žiakov totosprávanie zažilo 6-10 krát v priebehu mesiaca. Viac ako pätine žiakov sa niekto vyhrážal ublížením nazdraví, alebo im fyzicky ublížil. Evidentná je teda frekvencia emocionálneho a fyzického šikanovania,ktorému sú školáci v Južnej Afrike vystavení, pričom opakovaná viktimizácia je, podľa výsledkovštúdie, bežný jav (Leoschut, 2008). V skupine slovenských dospievajúcich vo veku 11 rokov boloobeťou šikanovania (2 až 3 krát v priebehu mesiaca) 16% chlapcov a 10 % dievčat. V ostatnýchvekových kohorách 13 a 15 ročných sa ukázali nižšie percentá obetí daného násilného správania.Štúdia HBSC (Baška et al., 2011) so slovenskými participantmi dokazuje klesajúcu tendenciuvystavenia školskému násiliu s narastajúcim vekom.Percentuálne zastúpenie iniciátorov šikanovania sa javí vyššie v Južnej Afrike. Z výskumu ,ktorý realizoval Flisher et.al (2005) o manifestácii rizikového správania sa ukázalo, že 22%adolesentov vo veku 13 rokov v minulom roku niekoho šikanovali, pričom na Slovensku danésprávanie u 13 ročných dospievajúcich priznalo 16 % chlapcov a 12 % dievčat. V účasti na bitkách (zaposledný rok), jednej z ďalších foriem antisociálneho správania, typickej pre vývinové obdobieadolescencie, preukázali juhoafrickí adolescenti v porovnaní so slovenskými, vyššie percentuálnezastúpenie v danom správaní, a teda horšie výsledky. Práca Flishera a spolupracovníkov ( Flisher,Evans, Muller, & Lombard, 2004) uviedla 30% 13 ročných jedincov, ktorí participovali na danomsprávaní za posledný rok. HBSC štúdia demonštrovala 22% chlapcov a 13% dievčat zapojených dobitiek aspoň raz za predchádzajúci školský rok (Baška et al., 2011).Nielen nepriame štatistické indikátory vyššej kriminálnej činnosti zaznamenanej v JužnejAfrike, ale aj štúdie sledujúce prevalenciu násilného a problémového správania adolescentovnaznačujú, že antisociálne správanie v podobe zapájania sa do bitiek, delikventných činov a ichpočetnosti, ako aj šikanovanie, je častejšie prítomné v Južnej Afrike v porovnaní so Slovenskom. Nadruhej strane, prekvapivo je vyššia ľahká dostupnosť návykových látok a ich frekventované užívanie(najmä alkoholu), práve u slovenských adolescentov. Jedným z možných vysvetlení je aj skutočnosť,že prvá skúsenosť s alkoholom sa odohráva v domácom prostredí, keď na Slovensku je celkom bežnéponúkanie alkoholických nápojov v podobe malých prípitkov v rámci rodinných osláv a podujatí. Prehlbší a objektívny prehľad o antisociálnom správaní je nutné realizovať kroskulturálne štúdie, ktoréby využívali rovnakú metodiku sledovania, ako aj analýzy dát antisociálneho správania. Uvedenévýsledky v prezentovanej kapitole je teda treba brať s rezervou a nemožno ich chápať ako spoľahlivýukazovateľ prevalencie daného správania, nakoľko nevychádzali z rovnakých štatistických postupova metód, a teda ide skôr o predstavenie istých trendov a aspektov antisociálneho správania v dvochodlišných kultúrach.51
- Page 1: MASARYKOVA UNIVERZITAFAKULTA SOCIÁ
- Page 5 and 6: 4.2.1 Novšie prístupy k ponímani
- Page 7 and 8: ÚVODV súdobej modernej spoločnos
- Page 9 and 10: TEORETICKÉ VÝCHODISKÁ1 RANÁ ADO
- Page 11 and 12: zorného uhla druhého človeka sa
- Page 13 and 14: Tak ako sa dospievajúci postupne
- Page 15 and 16: 2.2 MODELY EMOCIONÁLNEJ INTELIGENC
- Page 17 and 18: Obrázok 1 Model EI ako schopnosti
- Page 19 and 20: et al., 2004; Pérez et al., 2005).
- Page 21 and 22: Každá z metodík má svoje výhod
- Page 23 and 24: variability. Bar-On teda považuje
- Page 25 and 26: individuálnych rozdielov v EI spr
- Page 28 and 29: EI schopnosti sú predpokladom myš
- Page 30 and 31: V poslednej dobe došlo k nárastu
- Page 32 and 33: slovenským dospievajúcim, i keď
- Page 34 and 35: správanie môže byť ponímané a
- Page 36 and 37: 3.2 FORMY RIZIKOVÉHO SPRÁVANIADel
- Page 38 and 39: Užívanie návykových látokPodľ
- Page 40 and 41: Jessorovej teórie problémového s
- Page 42 and 43: druhý zdroj opory a druhú autorit
- Page 45 and 46: pocity pohody v škole a zážitok
- Page 47: spoločensky závažnejšia forma a
- Page 52 and 53: 4 COPING4.1 STRES A ZÁŤAŽ V OBDO
- Page 54 and 55: vnímanie stresu klesať (Petersen
- Page 56 and 57: minimálne. V rámci tohto prístup
- Page 58 and 59: ezprostredné). Kontrolovaný copin
- Page 60 and 61: • proaktívne zvládanie ‒ „z
- Page 62 and 63: jedinca (Baumgartner, 2001). Rozdel
- Page 64 and 65: stratégiu vyplýva u jedincov z ne
- Page 66 and 67: 4.3.1 Efektivita copingových strat
- Page 68 and 69: priznávajú, že stratégie dišta
- Page 70 and 71: v kolektivistických kultúrach, za
- Page 72 and 73: Preukázalo sa, že komponenty emoc
- Page 74 and 75: 6 ZHRNUTIE TEORETICKÝCH VÝCHODÍS
- Page 76 and 77: Adolescencia ako obdobie životnýc
- Page 78 and 79: VÝSKUMNÁ ČASŤ7 VYMEDZENIE VÝSK
- Page 80 and 81: 8 METODOLOGICKÁ ČASŤ VÝSKUMU I8
- Page 82 and 83: 4. Akou mierou sa podieľajú socio
- Page 84 and 85: &Vermeiren, 2004), na použitie kto
- Page 86 and 87: stresujúcej situácie. Napríklad:
- Page 88 and 89: podobe 6 položkovej škály mienky
- Page 90 and 91: 8.5 ŠTATISTICKÉ POSTUPY A METÓDY
- Page 92 and 93: sebavedomia, blížiaci sa k hranic
- Page 94 and 95: Tabuľka 5 Regresný model predikuj
- Page 96 and 97: celkovou signifikanciou p
- Page 98 and 99: Tabuľka 11 Korelácie problémové
- Page 100 and 101:
8.6.2 Analýza kultúrnych rozdielo
- Page 102 and 103:
Signifikantné rozdiely v preferenc
- Page 104 and 105:
účastníkov (nie ako sme očakáv
- Page 106 and 107:
korelácie sú, napriek tomu, v sú
- Page 108 and 109:
lízkeho vzťahu medzi rodičmi a d
- Page 110 and 111:
vyššie skóre danej škály u juh
- Page 112 and 113:
antisociálne správanie majú evid
- Page 114 and 115:
stratégiami. Iným obmedzením, kt
- Page 116 and 117:
9.2 CHARAKTERISTIKA VÝSKUMNEJ VZOR
- Page 118 and 119:
nadobudnutých počas skupinového
- Page 120 and 121:
Pri aplikovaní intervenčných akt
- Page 122 and 123:
tomto základe zamietame hypotézu
- Page 124 and 125:
dosiahla v danom časovom odstupe p
- Page 126 and 127:
Tabuľka 26 Porovnanie vnímania n
- Page 128 and 129:
Tabuľka 30 Porovnanie vnímania n
- Page 130 and 131:
Tabuľka 34 Porovnanie postojov k a
- Page 132 and 133:
Tabuľka 37 Porovnanie externalizov
- Page 134 and 135:
9.7 DISKUSIA II9.7.1 Diskusia výsl
- Page 136 and 137:
ozvíjanie sociálno emocionálnych
- Page 138 and 139:
aspektu sociálnej žiadúcnosti).
- Page 140 and 141:
ZÁVERV predkladanej štúdii sme f
- Page 142 and 143:
aktuálnych potrieb dospievajúcich
- Page 144 and 145:
Aspinwall, L. G. (2005).The psychol
- Page 146 and 147:
Bjarnason, T., Andersson, B., Choqu
- Page 148 and 149:
Carver, C. S., Scheier, M. F., & We
- Page 150 and 151:
D’Imperio, R. L., Dubow, E. F., &
- Page 152 and 153:
Fernandez-Berrocal, P., Alcaide, R.
- Page 154 and 155:
Gohm, C. L., & Clore, G. L. (2000).
- Page 156 and 157:
Hill, J. P., & Holmbeck, G. N. (198
- Page 158 and 159:
Latack, J.C. (1986). Coping with jo
- Page 160 and 161:
Matthews, G., Zeidner, M., & Robert
- Page 162 and 163:
Morris, A. S., Silk, J. S., Steinbe
- Page 164 and 165:
Perkins, H.W. (1997). College stude
- Page 166 and 167:
Ryan, R. R. (1996). A survey of occ
- Page 168 and 169:
Sejčová, L. (2002). Osobnostná c
- Page 170 and 171:
Tolan, P. H., Gorman-Smith, D., Hen
- Page 172 and 173:
Zeidner, M., & Saklofske, D.H. (199
- Page 174 and 175:
PRÍLOHA B: UKÁŽKA VYBRANEJ AKTIV
- Page 176 and 177:
Ako zvládnuť vonkajší tlakPoved
- Page 178 and 179:
Copingové stratégie dotazníka Ko
- Page 180 and 181:
Copingové stratégie dotazníka Ko
- Page 182 and 183:
Závislá premenná celková regul
- Page 184 and 185:
Závislá premenná porozumenie em
- Page 186 and 187:
Porovnanie vybraných SAHA škál m
- Page 188 and 189:
Tabuľka 22 Porovnanie porozumenia
- Page 190:
PRÍLOHA H: ZOZNAM GRAFOVGraf 1 Por