AR 2oo5 / 1ISSN 0353-6483URBANI IZZIVISSN 0351-2908Urbanistièni inštitut Republike SlovenijeTrnovski pristan 21127 Ljubljana, SlovenijaUrbani Izziv je znanstveno - strokovna trans-disciplinarnaperiodièna publikacija z mednarodnim uredniškim odborom, ki jenamenjena predstavitvi dejavnosti izdajatelja, Urbanistiènegainštituta Republike Slovenije, in obravnavi aktualnih problemovurejanja prostora v Sloveniji in v tujini. Pisci so domaèi in tujistrokovnjaki druboslovnih, humanistiènih in tehniènih ved.Osrednji deli posameznih številk revije so <strong>za</strong>snovani tematsko, tiprispevki so objavljeni v dveh jezikih. Tematskim prispevkomsledijo redne rubrike: odzivi (na tekste iz prejšnjih številk),razmišljanja (poljudne teme), poroèila (s konferenc, sreèanj,delavnic), predstavitve (lastnih in tujih projektov), prostorskainformatika idr. Pomemben del revije so poroèila iz knjiniceUrbanistiènega inštituta, obèasno tudi recenzije novih knjig, ki sona razpolago.<strong>Revija</strong> izhaja od leta 1989. Vpisana je v razvid medijev, ki gavodi Ministrstvo <strong>za</strong> kulturo RS, pod <strong>za</strong>poredno številko 595.Izdajanje revije v letu <strong>2005</strong> sofinancira Javna agencija <strong>za</strong>raziskovalno dejavnost RS.letnik 16, št. 1junij <strong>2005</strong>Problematièni projektiProblematièen projekt je praviloma oznaka tistega, s katerim sejavnost navadno sooèa na zelo neposreden in vèasih karbrezobziren naèin. Problem sicer pomeni znanstveno nalogo in galahko enaèimo z vprašanjem. Prvotno pa problem pomeni, da senanaša na tisto, kar je postavljeno ali vreno pred koga, tako davnese nemir. Podoben prvotni pomen ima tudi beseda projekt.Nepri<strong>za</strong>nesljivost naèina je pri problematiènem projektu dvojnopoudarjena, ne samo etimološko, ampak veèinoma tudi dejansko.Dodani pridevnik problematièno je tudi lahko politièna platformanasprotnikov ali pri<strong>za</strong>detih. Tematski èlanki so:- Metka Sitar: Strategije razvoja mest med evropei<strong>za</strong>cijo, dravoin regijo- Luèka Aman Momirski: Novi Kolizej v <strong>Ljubljani</strong>: vprašanjaprograma- Kaliopa Dimitrovska Andrews, Matej Nikšiè: Vlogaurbanistiènega oblikovanja pri notranjem razvoju naselij- Bla Krinik: Ideološki uèinki mestne prenove- Alja Plevnik: Hitre elezniške pove<strong>za</strong>ve - naslednji slovenskiinfrastrukturni projekt stoletja?- Mojca Golobiè: So vetrne elektrarne problematièen projekt?- Alenka Cof, Ivan Marušiè, Krešimir Bakiæ, Franc Jakl:Naèrtovanje infrastrukturnih vodov z doloèanjem njihovihokoljsko sprejemljivih koridorjevMed èlanki, ki sledijo v rednih rubrikah je še posebno <strong>za</strong>nimivodrugo nadaljevanje o razvoju prostorskega planiranja v Sloveniji,tokrat o obdobju uveljavljanja regionalno-prostorskega planiranjamed leti 19671972, o katerem pripoveduje Milan Naprudnik.GLASNIK SED(Glasnik Slovenskega etnološkega društva)Slovenski etnografski muzejMetelkova 21000 LjubljanaGlasnik Slovenskega etnološkega društva, ki ga izdaja Slovenskoetnološko društvo je strokovno-znanstvena publikacija, v kateri soobjavljeni razlièni prispevki s podroèja etnologije, kulturneantropologije in sorodnih ved. Vsebina vsake številke GlasnikaSED prinaša znanstvena, strokovna in poljudna besedila razliènihavtorjev; strokovnjakov in znanstvenih sodelavcev, mlajšihkolegov, študentov, pa tudi ljubiteljev etnologije. Recenzije inocene, poroèila, intervjuji, eseji ter diskusije so ravno takovsebinska stalnica vsake številke. Naloga Glasnika SED kotdruštvenega glasila je tudi obvešèanje èlanov in javnosti odelovanju Slovenskega etnološkega društva.Slovensko etnološko društvo ravno v letošnjem letu (<strong>2005</strong>)praznuje 30-letnico obstoja. Ustanovni obèni zbor društva jepotekal 22. oktobra 1975 ob 11. uri v dvorani SAZU, Novi trg 3/I v<strong>Ljubljani</strong>. Tako je na naslovnici prve letošnje, dvojne, številkeGlasnika SED objavljeno vabilo na ta ustanovni obèni zbor.Trideset let Slovenskega etnološkega društva je osrednjatema Glasnika SED 45/1,2.Razliène avtorice so pripravile pogovore z nekdanjimipredsednicami in predsedniki SED. Trinajst etnologinj in etnologovje s svojim vodenjem društva <strong>za</strong>znamovalo stanovsko društvo, kidanes zdruuje okoli 350 èlanov, tako profesionalnih etnologov kotstrokovnjakov iz drugih podroèij ter ljubiteljev etnologije.Enajst predsednikov SED (ena predsednica je pogovor odklonila,druga pa odloila in bo objavljen v naslednji številki), 5 predsednicin 6 predsednikov, predstavlja razlièna obdobja delovanja SED." Rekorderka"v vodenju društva je dr. Duša Krnel Umek, ki je bilaprva predsednica in je to delo opravljala kar osem let, dvakrat poštiri leta (1975-1979 in 1997-2001). Okvirna vprašanja so vse" spraševalke"priredile, dopolnile, preoblikovale in tako so nastaliraznoliki pogovori, ki so tudi <strong>za</strong>radi razliènih naèinov pristopa knalogi <strong>za</strong>nimivi.Podobo tridesetih let SED dopolnjujeta krajši besedili prof. dr.Jane<strong>za</strong> Bogataja, ki je pripravil uvodnik in prof. dr. SlavkaKremenška, èastnega èlana SED, ki je <strong>za</strong>pisal nekaj spominov insvojih pogledov na delovanje društva.Kot <strong>za</strong>nimivost, gradivo in pomemben dokument je kot uvod vbranje pogovorov objavljen <strong>za</strong>pisnik ustanovnega obènega zbora,oba objavljena dokumenta, vabilo na naslovnici in <strong>za</strong>pisnik pa stashranjena v arhivu SED.T. I. " društvena številka ", ki je izšla maja <strong>2005</strong>, je <strong>za</strong>nimiv vpogled vtrideset let SED v prvi vrsti <strong>za</strong> èlane društva, zbrani pogledipredsednikov pa so <strong>za</strong>gotovo pomemben prispevek k osvetlitvidelovanja enega izmed stanovskih (strokovnih) društev naSlovenskem.http://urbaniizziv.urbinstitut.sihttp://www.sed-drustvo.si94
ISSN 1408-40902oo5 / 1ARZadnja desetletja pomenijo revolucijo v svetu vizualnih medijevzlasti, v tistih, ki jih uèenci redno spremljajo oz. uporabljajo.Revolucija, ki je na <strong>za</strong>èetku govorila o raèunalniku kot zgolj orodju,je dobila neslutene razsenosti in je ivljenje moèno obogatila, patudi silno spremenila. V tem kontekstu se sprašujemo s katerimielementi bo èlovek razvijal tisto roèno spretnost, ki jo <strong>za</strong>htevajopisanje, risanje in likovno izraanje na splošno, ter kako se bodospremenile oblike uèenja in kako bo bodoèi uèenec razvijalkapaciteto imaginacije prostora in prostorskih odnosov takrat, kone bo veè potrebna imaginacija in razvita prostorska predstavljivostpri postopku, ki ga predstavlja risba. Ali je usoda oblikovanja vsebolj v "raèunalniški monosti" poskusa in zmote?V kontekstu ravnokar predstavljenih misli je povezovanje strok,ki se ukvarjajo z razliènimi vidiki likovnosti ne samo <strong>za</strong>eleno,ampak nujno. <strong>Revija</strong> LIKOVNA VZGOJA je prostor, ki ponujamonosti <strong>za</strong> izmenjave izkušenj, zlasti danes, ko se v prenovljenihprogramih devetletke prostorsko (arhitekturno) oblikovanjeobravnava e od prvega razreda. To potrjuje, da je tak prostorpomemben tudi <strong>za</strong> vse, ki se tako ali drugaèe ukvarjamo <strong>za</strong>rhitekturo.Številka 29/30 revije LIKOVNA VZGOJA ponuja bralcuraznoliko in vsekakor <strong>za</strong>nimivo branje z gradivom namenjenimvsem stopnjam vzgoje in izobraevanja. Vstop Slovenije vEvropsko unijo je odprl nove monosti <strong>za</strong> mednarodnosodelovanje, izmenjave in predstavitev dela slovenskih uèiteljev vtujini. V tokratni LIKOVNI VZGOJI predstavljamo dva èlanka:"Ustvarjalnost pri likovni vzgoji ne pozna meja - domišljijsko kosilo<strong>za</strong> japonske vrstnike" avtorice Marjane Prevodnik in mednarodniprojekt "Svojo kulturo delimo z drugimi" avtorice Petre NovakTrobentar, ki opisujeta <strong>za</strong>nimiva projekta, v katerih so se našiuèenci sreèali s vrstniki iz Finske, Islandije in celo oddaljeneJaponske ter izmenjali izkušenje in spoznanja. Risba je obièajno<strong>za</strong>èetna fa<strong>za</strong> pri mnogih ustvarjalnih dejavnostih. O risbi, ki je temeljslikarstva, nam govori èlanek prof. Tomaa Gorjupa "Risba vslikarstvu"; risbo, ki je postala svetovna medijska zvezda z<strong>za</strong>nesljivo popularnostjo - strip, nam duhovito predstavlja èlanekJake Bevk "Stripi - moje v pajkicah, ki kvarijo mojega otroka!".Prostorsko (arhitekturno) oblikovanje je podroèje, na katerem je ševedno veliko odprtih vprašanj s stališèa likovne didaktike. V tokratništevilki LIKOVNE VZGOJE ponujamo èlanek avtorice BeatrizTomšiè Èerkez z naslovom "Red, vrste gradenj in oblike prostora",ki skuša pojasniti razlike med t.i. vrstami gradnje s poudarkom naobliki prostorov, ki nastajajo, in mone aplikacije pri likovni vzgoji.Likovno umetniški predmeti na razliènih programih srednje šolein v gimnazijah so <strong>za</strong>dnje "sistematièno" sreèanje <strong>za</strong> likovnoumetnost <strong>za</strong> vse tiste mladostnike, ki ne bodo izbrali ivljenjskihpoklicev v tem podroèju. Zato je pomembno kako se ti predmetiizvajajo in kakšne izkušnje porajajo pri dijakih. Kustosinji naumetniških galerijah v Mariboru in <strong>Ljubljani</strong> ponujata izredno<strong>za</strong>nimive refleksije o poloaju srednješolskega izobraevanja,pedagoški vlogi muzejev in galerij ter dilem, ki jih je odprla prenovagimnazijskih programov pri predmetu likovna umetnost:"Neotipljivo, nematerialno - delavnica performansa <strong>za</strong> dijake vUmetnostni galeriji Maribor in Obrat od umetnine k sebi … v galeriji"avtorice Brigite Strnad in "Interdisciplinarni pristopi k likovnemu -refleksija na okroglo mizo s temo srednješolsko likovnoizobraevanje avtorice Monike Ivanèiè. Èlanek "Likovni izdelkiuèencev in njihovo priznanje v ojem in širšem okolju" avtoriceTonke Tacol predstavlja posebne uspehe, ki so jih uèenci in njihovimentorji dosegli na e tradicionalnih likovnih nateèajih "Likovni svetotrok" in "Otroci odraslim".95