AR 2oo5 // 1svetlobe prevladujoèa ali celo stalna. Danes je nivo osvetlitve vtakih prostorih toèno doloèena s tehniènimi predpisi. Kljub temulahko po doloèenem èasu nastopi monost èasovnedezorientacije in motnje bioritma. Predvsem v noènem èasu.Tako imenovana dinamièna umetna osvetlitev lahko topotencialno nevarnost preventivno omili. Dodatno dovajanjenaravne svetlobe s pomoèjo optiènih vodnikov posreduje vpodzemni prostor vedno spreminjajoèe se svetlobne in barvnedraljaje "zunanjega sveta".Objavljeno v: Zbornik referatov, 403, str. 317 -323Toma Slak, Vojko KilarVLOGA KONSTRUKCIJE V RAZVOJU ARHITEKTURESTAVB OD KONCA18. DO ZAÈETKA20. STOLETJASlovensko društvo gradbenih konstrukterjevBled, Slovenijaod 28. do 29. oktobra 2004V prispevku je obravnavan vpliv konstrukcije in uporabe novihkonstrukcijskih materialov na razvoj arhitekture visokih stavb vobdobju od konca 18. do <strong>za</strong>èetka 20. stoletja. V historiènem<strong>za</strong>poredju smo obravnavali nekatere <strong>za</strong>nimive konstrukcije instavbe ter analizirali medsebojno odvisnost konstrukcije inarhitekture v tem obdobju. Èlanek posebej izpostavlja, kako jenekaterim arhitektom in konstruktorjem v 19. stoletju zinovativnim pristopom in s principi konstrukcijske logike, ki jepo mnenju avtorjev eden od kljuènih pogojev <strong>za</strong> kvalitetno<strong>arhitekturo</strong>, uspelo doloèiti samo <strong>arhitekturo</strong>.Namen èlanka je osvetliti vpliv konstrukcije in uporabe novihkonstrukcijskih materialov na <strong>arhitekturo</strong> in njen razvoj vokvirnem obdobju 19. stoletja, ko se zgodovinsko gledano <strong>za</strong>èneprvo resnejše loèevanje graditeljstva na arhitekturno in gradbenostroko. Konstrukcija oz. konstrukcijski sistem pomembno doloèa<strong>arhitekturo</strong> vseh stavb in ne samo inenirskih gradenj, <strong>za</strong>to jepoznavanje konstrukcijskih monosti, materialov in rešitevvedno pomembno vplivalo na sam izgled in funkcionalnost stavb.Zaèetek 19. stoletja predstavlja v zgodovini obdobje skokovitegaznanstvenega razvoja. Še posebej je opazna èedalje veèjauporaba novih (umetnih) materialov v gradbeništvu. Nove<strong>za</strong>hteve uporabnikov, razvoj gradbeništva in predvsem loèitevinenirstva in arhitekture, je privedlo do posebne obravnavekonstrukcij v gradbeništvu. Nova spoznanja, do katerih so sedokopali inenirji takratnega èasa, so odloèilno vplivali nanadaljnji razvoj arhitekture, ki je kot posebna, loèena vejaznanosti oz. umetnosti po tej plati postajala èedalje bolj odvisnaod inenirjev ekspertov, po drugi strani pa je s tem postajala tudivse bolj avtonomna.Od prvih enostavnih konstrukcij kot je preprosta preklada(arhitrav) do oboka, lanega in kasneje pravega, so preteklastoletja. Krini oboki, pravi lok in kupole, ki prevzemajo samotlaène obremenitve, so pogojevali razmeroma majhne razpone innije konstrukcije vse do pojava prvih elezobetonskih ineleznih oz. jeklenih konstrukcij v 19. stoletju. Do tega obdobjaso bili objekti grajeni zelo tektonsko (mase èim bolj spodaj,spodaj debeli zidovi, ki se proti vrhu tanjšajo, višine nisopresegale cca. 4 - 5 eta, <strong>za</strong>snova je bila veèinoma zelo enostavnain pravilna - simetrièna). Poseben problem je predstavljalapotresna obremenitev. Konstrukcijski elementi so bili <strong>za</strong>radivelikih mas v glavnem obremenjeni tlaèno in do prevladujoèihnategov ali upogibnega delovanja <strong>za</strong>radi horizontalnihobremenitev v glavnem ni prihajalo. S pojavom novih materialov,ki so omogoèili drugaèno <strong>za</strong>snovo, višje in vitkejše objekte terkonstrukcijo, ki je dopušèala boljši izkoristek prostorov, pa jesèasoma tudi potresna (beri: horizontalna) obremenitev postalavse bolj pomemben dejavnik.Zasnova konstrukcije je bolj ali manj bistven del arhitekturnegaoblikovanja vsake stavbe. Ugotavljamo, da je v splošnemkonstrukcijsko logiko precej laje obvladati, èe je objektobremenjen le vertikalno (lastna tea, koristna in stalna obteba),kjer laje delamo " po obèutku ". Èim pa se pojavijo moènejšehorizontalne obremenitve, kakršna je npr. potres, pa samo priuèenobèutek <strong>za</strong> konstrukcijo ni veè dovolj. Tudi izkušnje iz praksekaejo, da prihaja danes do najveèjih konfliktov innerazumevanja med arhitektom in gradbenikom prav v primeruupoštevanja potresnih obremenitev.Prispevek je objavljen v: SAJE, Franc (ur.), LOPATIÈ, Joe (ur.).Zbornik 26. zborovanja gradbenih konstruktorjev Slovenije,Bled, 28.-29. oktober 2004. Ljubljana: Slovensko društvogradbenih konstruktorjev, 2004, str. 143-152, ilustr.Lara Slivnik, Joe KušarSTOLPI SVETOVNIH RAZSTAV26. zborovanje gradbenih konstruktorjev Slovenije, Bled,28.-29. oktober 2004V èlanku so predstavljeni utopièni in realizirani naèrti nenavadnovisokih stolpov, ki so jih hoteli zgraditi ob svetovnih razstavah vdevetnajstem in dvajsetem stoletju. Prvi nerealiziran stolp, visokpreko tisoè èevljev (320 metrov), je bil sestavljen iz sestavnihdelov Kristalne palaèe, naèrt <strong>za</strong>nj pa je naredil C. Burton e pokonèani londonski razstavi leta 1852. Naslednji projekt je bilpredlog ameriškega inenirja J. Bogardusa, ki je predlagal tristoèevljev (90 metrov) visok stolp nad osrednjo zgradbo <strong>za</strong> svetovnorazstavo leta 1853 v New Yorku. Tudi <strong>za</strong> svetovno razstavo vPhiladelphiji leta 1876 sta inenirja Clarke & Reeves predlagalatisoè èevljev (304,80 metrov) visok stolp. Zgradili so šele tristometrov visok - Eifflov stolp <strong>za</strong> svetovno razstavo v Parizu leta1889. Visoke stolpe so postavili v Bruslju leta 1958 - Atomium inv Seattlu leta 1962 - Space Needle.Èlanek je objavljen v: SAJE, Franc (ur.), LOPATIÈ, Joe (ur.).Zbornik 26. zborovanja gradbenih konstruktorjev Slovenije,Bled, 28.-29. oktober 2004. Ljubljana: Slovensko društvogradbenih konstruktorjev, 2004, str. 153-158, ilustr. [COBISS.SI-ID 1638276]Edo Wallner, Lara Slivnik, Eva Kriaj, Mladen Bratoviæ,Joe KušarKONSTRUIRANJE IN DIMENZIONIRANJE NAFAKULTETI ZA ARHITEKTURO26. zborovanje gradbenih konstruktorjev Slovenije, Bled,28.-29. oktober 2004Prispevek obravnava pouèevanje vaj pri predmetu Konstruiranjein dimenzioniranje na Fakulteti <strong>za</strong> <strong>arhitekturo</strong> Univerze v90
2oo5 / 1 AR<strong>Ljubljani</strong>. V <strong>za</strong>dnjem èasu pri vajah, kjer študenti obièajnopreizkušajo svoje teoretièno znanje s praktiènimi raèunskiminalogami ugotavljamo, da so dobljeni rezultati izkljuènoraèunskega dela vaj <strong>za</strong> študente vse bolj imaginarni. Zato smonekoliko zmanjšali obseg raèunskega dela in dodali modeliranjekonstrukcijskih elementov ter eksperimentalni del vaj.Raèunski del vaj <strong>za</strong>jema skoraj celotno vsebino naèrta gradbenihkonstrukcij stanovanjske enodruinske hiše. Poleg tehniènegaporoèila, statiènega raèuna in pozicijskih naèrtov, študentiizdelajo še armaturni naèrt. Predmet Konstruiranje indimenzioniranje obravnava predvsem podroèje poznavanjakoncepta konstrukcijskih elementov objekta, doloèevanja obtebna objektu in dimenzioniranju prerezov na osnovi le teh, manj pareševanju kompliciranih statiènih modelov. Zato je <strong>za</strong> vzorènimodel izbrana enostavna stavba, ki jo v veèini tvorijo enostavni,statièno doloèeni konstrukcijski elementi.Modeliranje konstrukcijskih elementov študentom omogoèanajboljšo predstavo o realnem izgledu konstrukcijskih elementovz vsemi pomembnejšimi detajli, vkljuèno s spoznavanjem<strong>za</strong>htevnosti in naèinom izvedbe.Glavni cilj eksperimentalnega dela vaj je, da se teorija potrjuje zeksperimenti. Le tako študent pridobi <strong>za</strong>upanje v teorijo in vsvoje lastno znanje. Slednje je nujno <strong>za</strong> vsakega samostojnegauniverzitetnega diplomiranega inenirja arhitekture.Èlanek je objavljen v: SAJE, Franc (ur.), LOPATIÈ, Joe (ur.).Zbornik 26. zborovanja gradbenih konstruktorjev Slovenije,Bled, 28.-29. oktober 2004. Ljubljana: Slovensko društvogradbenih konstruktorjev, 2004, str. 259-266, ilustr. [COBISS.SI-ID 1672068]bivalnih standardov. Ruralna naselja lahko s svojo <strong>arhitekturo</strong> inkvalitetnim ambientom postanejo pomemben del turistièneponudbe.Strategy of tourist development: " Slovenia has been buildingmotorways"is the slogan that appears on motorways mainlybecause of the expected traffic jams. In the future it will announcesolutions to many problems related to transport. The constructedmotorway interchange cloverleaf will really enable developmentof many lines of business, among others also of tourism. Thealready known destinations at the seaside, spa complexes, touristattractions expect even better return. Mass tourism is in fullswing, the share in holidays spent in Slovenia i.e. in Slovenetourist centres has increased.An important segment of the tourist activity has become thecountry background that has been fed from the densely spreadnetwork of secondary roads with short accesses to agriculturalsettlements. The unspoilt agricultural countryside is not only thedestination of people making " Sunday trips ", as a memory of the" old times ". The so-called " farm tourism"is related to the trend ofrevival of holidays far away from tourist centres, combined withjoining in the farm life (work on a farm, habits relating to living,foods), but in scope of modern accommodation standards. Therural settlements can become an important part of the touristattractions to be offered due to their architecture and qualityenvironment.Martina Zbašnik-Senegaènik,Alenka FikfakTURISTIÈNI POTENCIALGORIŠKIH BRDTOURIST POTENTIALOF GORIŠKABRDA19. INTERNATIONALCONGRES OFENERGYAND THEENVIRONMENT 2004, CROATIAN SOLAR ENERGYASSOCIATION, Opatija, Croatia, october 27. - 29. 200419. Meðunarodni kongres Energija i okoliš 2004,Hrvatski savez <strong>za</strong> sunèevu energiju, Opatija, Hrvaška, 27. -29. okt.2004ISBN 953-6886-06-5, [COBISS.SI-ID 1637764]Strategija turistiènega razvoja: " Slovenija gradi avtoceste"jeslogan, ki se na cestah pojavlja predvsem <strong>za</strong>radi prièakovanih<strong>za</strong>stojev, v prihodnosti pa najavlja rešitve mnogih problemov, kiso pove<strong>za</strong>ni s transportom. Izgrajen avtocestni kri bo dejanskoomogoèil razvoj mnogim gospodarskim panogam, med njimitudi turizmu. e sedaj znane turistiène destinacije ob morju,zdraviliških kompleksih, turistièno atraktivnih toèkahprièakujejo še veèji donos. Masovni turizem je v razmahu,poveèuje se dele preivljanja dopusta doma - v slovenskihturistiènih središèih.Pomemben del turistiène dejavnosti postaja tudi krajinsko<strong>za</strong>ledje, ki se napaja preko gosto razvejanega omrejasekundarnih cest s kratkimi dostopi v agrarna naselja. Šeneokrnjena agrarna krajina ni veè samo cilj " nedeljskihizletnikov ", ki išèejo " spomin na pretekle èase ". T.i. " kmeèkiturizem"je pove<strong>za</strong>n s tenjo po doivljanju poèitnic daleè proè odturistiènih središè, ob vkljuèevanju v kmeèko ivljenje (kmeèkaopravila, bivalne navade, hrana), vendar v okviru sodobnih91