Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
AR 2oo5 / 1Na obravnavanem obmoèju smo izbrali tri naselja (Ankaran,Spodnje Škofije, Jelarji) in jih uporabili kot sonde, v katerih smopreverjali dinamiko prostora v preteklosti (1975, 1992, 2002) in vštirih razliènih prihodnostih (èez deset let), ki jih izraajo scenariji.Izbrani nabor ka<strong>za</strong>lcev je pove<strong>za</strong>n z vsemi tremi poglavitnimiskupinami ka<strong>za</strong>lcev: naravnimi, socialnimi in kulturnimi.Poglavitni rezultati delavnice so prika<strong>za</strong>ni v obliki modela,prikazujoèega izbrane ka<strong>za</strong>lce, ki oznaèujejo razvoj posameznegaka<strong>za</strong>lca v preteklosti in v vsaki od štirih monih prihodnosti,opredeljenih s scenariji. Rezultati predstavljajo osnovo <strong>za</strong>seminarsko delo študentov v drugem semestru.Mentorji: prof. mag. Peter Gabrijelèiè, dr. Manca Pla<strong>za</strong>r Mlakar, mag. MarkoApollonio; Sodelujoèi študentje: Andreja Ravljen, Špela Marn, Janez Grom,Jaka Soklar, Jasmina Pišekdr Manca Pla<strong>za</strong>r MlakarStudio Mediteraneastudio.mediterana@siol.netTadeja Zupanèiè StrojanKomenski in Traški KrasCilj slovenskega prispevka h kraški delavnici je bil podobno kotv prvem primeru usmerjen k povezovanju faktografskega pristopa sfenomenološkim. Izhodišèa študentskih analiz so izhajala izugotovitev naloge prof. mag. Petra Gabrijelèièa z naslovom Varstvoin urejanje kulturne krajine. (Ljubljana: <strong>Fakulteta</strong> <strong>za</strong> <strong>arhitekturo</strong>,gradbeništvo in geodezijo, 1985.). Faktografski pristop prevladuje vpripravi seznama monih ka<strong>za</strong>lcev trajno uravnoteenega razvoja vregionalnem prostoru v okviru predhodne projektne faze. Vfenomenološki nadgradnji pa se ob oblikovanju razvojnih scenarijevosmišlja tudi izbor ka<strong>za</strong>lcev. V nalogi so prika<strong>za</strong>ni in preverjeni trijescenariji: kulturološki (trajno uravnoteen), svobodni (ki ga vodiekonomija, progresivni) in disperzni (nepredvidljivi, spontani).Izbor ka<strong>za</strong>lcev o naravnih pogojih, o drubenem okolju in oposledicah drubenega prilagajanja fiziènega prostora dopolnjujejotudi ka<strong>za</strong>lci medsebojnih razmerij med naravnimi pogoji in njihovopreobrazbo. Preverjanje kljuènih toèk (Štanjela, Komna in Devina)kae pogoje v mikroregiji izbranega prere<strong>za</strong> Komenskega intraškega Krasa.Rezultati projektne faze so predstavljeni v obliki fotografijfiziènih modelov, ki vizualizirajo stanje izbranih ka<strong>za</strong>lcev v razliènihèasovnih okvirih skozi scenarije preverjanja. Sluijo kot izhodišèe<strong>za</strong> podrobne naloge v okviru predmeta Projektiranje in kompozicijana ljubljanski Fakulteti <strong>za</strong> <strong>arhitekturo</strong> v tekoèem semestru.Kraško študijo kot celoto bi lahko ocenili kot prispevek kpreverjanju komplementarnosti pristopov projektnih skupin z obehstrani meje, z dveh razliènih arhitekturnih šol. Namesto delitveobmoèja in uporabe iste metodologije prevlada soglasje o izboru"prere<strong>za</strong>" kot prve "rdeèe niti naloge"; komplementarnost pristopovpa kot druge. Vloge v okviru projektnih skupin so namreèkomplementarne: slovenski pristop je krajevno orientiran,problemski v razliènih merilih; italijanski pa je tematski, in slojicelotno regijo na prekrivajoèe se sisteme. Tako vsak prepoznavatendence in oblikuje scenarije na svoj naèin; rezultati pa sokomplementarni in izhodišèe <strong>za</strong> pogajalske procese.Razvojni potenciali Krasa, ki izhajajo iz avtentiènostinaselbinsko-krajinske <strong>za</strong>snove in podobe, ter vitalnosti drubenegaprostora, ki ga soustvarja, ob preverjanju razvojnih scenarijev sekaejo kot konkurenèna prednost v širšem prostoru.Mentorji: prof. mag. Peter Gabrijelèiè, doc. dr. Tadeja ZupancicStrojan, asist. dr.Alenka FikfakSodelujoèi študentje: Katja Arnejšek, Laura Kropušek, MajaSapundiæ, Mojca Nagliè,Andra Hojnik,Andreja Pikeljdoc dr Tadeja Zupanèiè StrojanUniver<strong>za</strong> v <strong>Ljubljani</strong>, <strong>Fakulteta</strong> <strong>za</strong> <strong>arhitekturo</strong>tadeja.zupancic@arh.uni-lj.siŠpela HudnikProstorska vizija èezmejnega povezovanja med obèinamaTolmin in DrekaZ vzpostavitvijo schengenskega prostora teritorialnanepropustnost ni veè mogoèa. Prostor <strong>za</strong>hteva nove definicijekontinuitete nekdaj skupnih mestnih in krajinskih potez innjihove vpetosti v sodoben evropski teritorialni in globalnikontekst. Zato je pove<strong>za</strong>va obmejnih obèin Tolmin in Drekanujna posledica èasa vse veèje mednarodne soodvisnosti inhkrati praktièen primer preverjanja metodologije skupnihèezmejnih pristopov urejanja prostora. Dva dosedajavtonomna teritorija skušamo vpeti v nove urbane sisteme,mree uèinkovitega pretoka in interakcije, kjer meja postanenevidna èrta sodobnega evropskega teritorija.Fenomenologija študijskega primera Tolmin - Dreka/Drenchia predstavlja teritorij, ki ima moèno poudarjenepoteze naravnih (gore, poboèja, reke, doline) in umetnih -politiènih meja. Tolmin kot gospodarsko središèe, vnadaljevanju gruèaste vasi vzdol glavne ceste po dolini Soèein 14 razpršenih vasi po JZ poboèju Kolovrata(Dreka/Drenchia), vpetih v ustja rek Soèe, Tolminke inNadie so le osnovne informacije v kontekstu krajinske slike,njenih geomorfoloških znaèilnosti in teritorialnerazgibanosti, pedoekologije, antropogene èlenitve, ekologije,socialne strukture in naselij. Z identifikacijo prostora innjegove problematike vzpostavimo sistem monih razvojnihpotencialov.Na podlagi terenskih analiz, intervjujev z regionalnimipredstavniki, predstavniki lokalnih skupnosti in lokalnimprebivalstvom so podani problemi in posledièno noveteritorialne razvojne monosti. K problemom sodijo: ozka in<strong>za</strong>prta dolina Soèe, preèna komunikacija, omejenadostopnost, pove<strong>za</strong>va z veèjimi mestnimi centri, loèenostteritorija Tolmin - Dreka/Drenchia, razvojna stagnacija,ambientalni viri, visoka stopnja <strong>za</strong>šèitenosti, ljudskaarhitektura, <strong>za</strong>pušèen teritorij, hiše, vasi (14 razpršenih vasi -Dreka), razdrobljena lastnina, parcelacija, nizek ekonomskistandard, nizka socialna struktura, upadanje rastiprebivalstva, soèasnost dveh razliènih etniènih skupin:Slovenci in Italijani, program, ni razvojne vizije. Monosti paponujajo: nedotaknjena narava (reke - Soèe, Tolminke inNadie, gore, jame, gozd, …), dober potencial <strong>za</strong> razvojturizma, potencial pridobivanja alternativnih virov energije(les, voda).Identifikacijski karton (po metodologiji prof. mag. PetraGabrijelèièa) predstavlja celovit pogled na prostor in jeosnova <strong>za</strong> razvoj monih scenarijev.83