Tadeja Zupanèiè StrojanPROSTORSKO-RAZVOJNE MONOSTINA OBMEJNEM OBMOÈJU SLOVENIJE IN ITALIJESPATIAL DEVELOPMENT OPPORTUNITIES INSLOVENIA-ITALY BORDER REGIONinterdisciplinarna raziskava, interdisciplinary research2oo5 / 1 ARTadeja Zupanèiè Strojan, Manca Pla<strong>za</strong>r Mlakar, ŠpelaHudnikPredstavitev nakazuje prispevka ZRS Koper in ljubljanskeFakultete <strong>za</strong> <strong>arhitekturo</strong> k razvojnemu projektu v programuInterreg IIIA Italija/Slovenija z naslovom "Poselitveni modeli intipologije z vidika trajnostnega razvoja v èezmejnem obmoèjuSlovenija-Italija". V sooblikovanju sistema ka<strong>za</strong>lcevtrajnostnega razvoja na obravnavanem obmoèju in razvojnegamodela njegove dolgoroène stabilnosti se sooèata faktografski infenomenološki naèrtovalski pristop. Naloga prispeva tudi ksooèenju izobraevalnih sistemov, posledièno pa k usposobitviakterjev <strong>za</strong> skupne planerske in oblikovalske naloge. Orisznaèilnih prostorskih presekov: Koper - Milje; Štanjel - Devin;Tolmin - Dreka, ki jih obravnavajo predstavljeni podprojekti, ternjihovo merilo obravnave prostora, utemeljujeta potrebo poprilagajanju naèrtovalskih pristopov razliènim stopnjamobèutljivosti naselbinsko-krajinskega prostora.Koper - Milje: Fizièni prostor obmoèja odseva številnanasprotja prostorsko-razvojnih politik, neravnovesij v odnosihmed drubenim, naravnim in naselbinsko-kulturnim prostorom.Izhodišèno prevrednotenje elementov in sistemov naèrtovanjanaj bi vodilo v preobrat prostorskega razvoja.Štanjel - Devin: Traški, predvsem pa Komenski Kras se vprimerjavi s preostalima primeroma odlikujeta z veliko merorazvojnih potencialov, ki izhajajo iz avtentiènosti naselbinskokrajinske<strong>za</strong>snove in podobe, ter iz vitalnosti drubenegaprostora, ki ga soustvarja. Ohranitev in obogatitev le-tega se kaekot njegova konkurenèna prednost v širšem regionalnemprostoru.Tolmin - Dreka: Obravnavano podroèje je naselbinskokrajinskoobèutljivo, hkrati pa demografsko v primerjavi spreostalima najbolj ogoroeno. Zato posebna pozornost veljaiskanju preivetvenih monosti v njem.ZUPANÈIÈ-STROJAN, Tadeja, GABRIJELÈIÈ, Peter,FIKFAK, Alenka, HUDNIK, Špela idr. Modelli e tipologie insediativenell"ottica della sostenibilita ambientale nelle aree trasfrontaliere Italia-Slovenia = Poselitveni modeli in tipologije z vidika trajnostnega razvoja vèezmejnem obmoèju Slovenija-Italija = Sustainable settlement models andtypologies for transborder territories. Trst: Dipartimento progettazionearchitettonica e urbana, 2004. 7 zv., ilustr. [COBISS.SI-ID 1692036]Nosilec naloge je Regija "Friuli Venezia Giulia", kljuèniizvajalec Univer<strong>za</strong> v Trstu (Oddelek <strong>za</strong> <strong>arhitekturo</strong> in urbanizem), slovenskiregijski partner ZRS Koper, drugi partnerji: Univer<strong>za</strong> v <strong>Ljubljani</strong>, <strong>Fakulteta</strong><strong>za</strong> <strong>arhitekturo</strong>, "GreenLab Area Science Park" Trst, Univer<strong>za</strong> vVidmu, Tehniška univer<strong>za</strong> na Dunaju. Soavtorji: Ilaria Garofolo, (tudikoord.), Paola Di Biagi, Elena Marchigiani, Alessandra Marin, StefanoAlonzi, Vittorio Torbianelli, Sara Basso, Sebastiano Roveroni, MancaPla<strong>za</strong>r, Giancalro Vieceli, Tadeja Zupanèiè Strojan, Peter Gabrijelèiè,Alenka Fikfak, Andreas Voigt, Marco Apollonio, Boštjan Bugariè, ClaudiaFerluga, Vera Volejnikova, Mauro Bertagnin, Špela Hudnik, Sandro FabbroManca Pla<strong>za</strong>r MlakarAnkaran - MiljeFizièni prostor Ankaranskega in Miljskega polotoka odsevaštevilna nasprotja prostorsko-razvojnih politik na obeh stranehmeje ter neravnovesij v odnosih med drubenim, naravnim innaselbinsko-kulturnim prostorom. Izhodišèno prevrednotenjeelementov in sistemov naèrtovanja naj bi vodilo v iskanje novegaravnoteja v prostoru. Cilj slovenske skupine, ki je sodelovala nadelavnici "Ankaran - Milje", je bil razloiti in napovedatiprostorske razvojne trende na sub-regionalni ravni s pove<strong>za</strong>vofenomenološkega in faktografskega pristopa.Kompleksno analizo prostorskih struktur in prostorskihfenomenov so študentje pripravili v prvem delu prostorskedelavnice. Da bi dosegli <strong>za</strong>stavljeni rezultat - celovitorazumevanje dinamike razvoja prostora - so izdelali razlièneanalize: od geomorfološke, do pedološke, ekološke, antropogenestrukture in poselitvene strukture. Skupini z obeh strani meje stase nekajkrat sešli, uskladili metodologije, pristope in naèinpredstavitve ter razpravljali o odprtih vprašanjih.Slika 1:Razumevanje fenomenologije prostora s pomoèjo analize.Understanding of space femenology through analyses.Na podlagi razumevanja prostorske razvojne dinamike smoizbrali nabor ka<strong>za</strong>lcev, s pomoèjo katerih preverjamo innadziramo prostorsko dinamiko v preteklosti. Z istim naboromka<strong>za</strong>lcev razvijamo prostorske dinamiène sestavine v štirihrazliènih prihodnostih, ki jih izraajo štirje scenariji: scenarijtrenda, scenarij "Laissez faire", ekološki scenarij, ter vzdrniscenarij.82
AR 2oo5 / 1Na obravnavanem obmoèju smo izbrali tri naselja (Ankaran,Spodnje Škofije, Jelarji) in jih uporabili kot sonde, v katerih smopreverjali dinamiko prostora v preteklosti (1975, 1992, 2002) in vštirih razliènih prihodnostih (èez deset let), ki jih izraajo scenariji.Izbrani nabor ka<strong>za</strong>lcev je pove<strong>za</strong>n z vsemi tremi poglavitnimiskupinami ka<strong>za</strong>lcev: naravnimi, socialnimi in kulturnimi.Poglavitni rezultati delavnice so prika<strong>za</strong>ni v obliki modela,prikazujoèega izbrane ka<strong>za</strong>lce, ki oznaèujejo razvoj posameznegaka<strong>za</strong>lca v preteklosti in v vsaki od štirih monih prihodnosti,opredeljenih s scenariji. Rezultati predstavljajo osnovo <strong>za</strong>seminarsko delo študentov v drugem semestru.Mentorji: prof. mag. Peter Gabrijelèiè, dr. Manca Pla<strong>za</strong>r Mlakar, mag. MarkoApollonio; Sodelujoèi študentje: Andreja Ravljen, Špela Marn, Janez Grom,Jaka Soklar, Jasmina Pišekdr Manca Pla<strong>za</strong>r MlakarStudio Mediteraneastudio.mediterana@siol.netTadeja Zupanèiè StrojanKomenski in Traški KrasCilj slovenskega prispevka h kraški delavnici je bil podobno kotv prvem primeru usmerjen k povezovanju faktografskega pristopa sfenomenološkim. Izhodišèa študentskih analiz so izhajala izugotovitev naloge prof. mag. Petra Gabrijelèièa z naslovom Varstvoin urejanje kulturne krajine. (Ljubljana: <strong>Fakulteta</strong> <strong>za</strong> <strong>arhitekturo</strong>,gradbeništvo in geodezijo, 1985.). Faktografski pristop prevladuje vpripravi seznama monih ka<strong>za</strong>lcev trajno uravnoteenega razvoja vregionalnem prostoru v okviru predhodne projektne faze. Vfenomenološki nadgradnji pa se ob oblikovanju razvojnih scenarijevosmišlja tudi izbor ka<strong>za</strong>lcev. V nalogi so prika<strong>za</strong>ni in preverjeni trijescenariji: kulturološki (trajno uravnoteen), svobodni (ki ga vodiekonomija, progresivni) in disperzni (nepredvidljivi, spontani).Izbor ka<strong>za</strong>lcev o naravnih pogojih, o drubenem okolju in oposledicah drubenega prilagajanja fiziènega prostora dopolnjujejotudi ka<strong>za</strong>lci medsebojnih razmerij med naravnimi pogoji in njihovopreobrazbo. Preverjanje kljuènih toèk (Štanjela, Komna in Devina)kae pogoje v mikroregiji izbranega prere<strong>za</strong> Komenskega intraškega Krasa.Rezultati projektne faze so predstavljeni v obliki fotografijfiziènih modelov, ki vizualizirajo stanje izbranih ka<strong>za</strong>lcev v razliènihèasovnih okvirih skozi scenarije preverjanja. Sluijo kot izhodišèe<strong>za</strong> podrobne naloge v okviru predmeta Projektiranje in kompozicijana ljubljanski Fakulteti <strong>za</strong> <strong>arhitekturo</strong> v tekoèem semestru.Kraško študijo kot celoto bi lahko ocenili kot prispevek kpreverjanju komplementarnosti pristopov projektnih skupin z obehstrani meje, z dveh razliènih arhitekturnih šol. Namesto delitveobmoèja in uporabe iste metodologije prevlada soglasje o izboru"prere<strong>za</strong>" kot prve "rdeèe niti naloge"; komplementarnost pristopovpa kot druge. Vloge v okviru projektnih skupin so namreèkomplementarne: slovenski pristop je krajevno orientiran,problemski v razliènih merilih; italijanski pa je tematski, in slojicelotno regijo na prekrivajoèe se sisteme. Tako vsak prepoznavatendence in oblikuje scenarije na svoj naèin; rezultati pa sokomplementarni in izhodišèe <strong>za</strong> pogajalske procese.Razvojni potenciali Krasa, ki izhajajo iz avtentiènostinaselbinsko-krajinske <strong>za</strong>snove in podobe, ter vitalnosti drubenegaprostora, ki ga soustvarja, ob preverjanju razvojnih scenarijev sekaejo kot konkurenèna prednost v širšem prostoru.Mentorji: prof. mag. Peter Gabrijelèiè, doc. dr. Tadeja ZupancicStrojan, asist. dr.Alenka FikfakSodelujoèi študentje: Katja Arnejšek, Laura Kropušek, MajaSapundiæ, Mojca Nagliè,Andra Hojnik,Andreja Pikeljdoc dr Tadeja Zupanèiè StrojanUniver<strong>za</strong> v <strong>Ljubljani</strong>, <strong>Fakulteta</strong> <strong>za</strong> <strong>arhitekturo</strong>tadeja.zupancic@arh.uni-lj.siŠpela HudnikProstorska vizija èezmejnega povezovanja med obèinamaTolmin in DrekaZ vzpostavitvijo schengenskega prostora teritorialnanepropustnost ni veè mogoèa. Prostor <strong>za</strong>hteva nove definicijekontinuitete nekdaj skupnih mestnih in krajinskih potez innjihove vpetosti v sodoben evropski teritorialni in globalnikontekst. Zato je pove<strong>za</strong>va obmejnih obèin Tolmin in Drekanujna posledica èasa vse veèje mednarodne soodvisnosti inhkrati praktièen primer preverjanja metodologije skupnihèezmejnih pristopov urejanja prostora. Dva dosedajavtonomna teritorija skušamo vpeti v nove urbane sisteme,mree uèinkovitega pretoka in interakcije, kjer meja postanenevidna èrta sodobnega evropskega teritorija.Fenomenologija študijskega primera Tolmin - Dreka/Drenchia predstavlja teritorij, ki ima moèno poudarjenepoteze naravnih (gore, poboèja, reke, doline) in umetnih -politiènih meja. Tolmin kot gospodarsko središèe, vnadaljevanju gruèaste vasi vzdol glavne ceste po dolini Soèein 14 razpršenih vasi po JZ poboèju Kolovrata(Dreka/Drenchia), vpetih v ustja rek Soèe, Tolminke inNadie so le osnovne informacije v kontekstu krajinske slike,njenih geomorfoloških znaèilnosti in teritorialnerazgibanosti, pedoekologije, antropogene èlenitve, ekologije,socialne strukture in naselij. Z identifikacijo prostora innjegove problematike vzpostavimo sistem monih razvojnihpotencialov.Na podlagi terenskih analiz, intervjujev z regionalnimipredstavniki, predstavniki lokalnih skupnosti in lokalnimprebivalstvom so podani problemi in posledièno noveteritorialne razvojne monosti. K problemom sodijo: ozka in<strong>za</strong>prta dolina Soèe, preèna komunikacija, omejenadostopnost, pove<strong>za</strong>va z veèjimi mestnimi centri, loèenostteritorija Tolmin - Dreka/Drenchia, razvojna stagnacija,ambientalni viri, visoka stopnja <strong>za</strong>šèitenosti, ljudskaarhitektura, <strong>za</strong>pušèen teritorij, hiše, vasi (14 razpršenih vasi -Dreka), razdrobljena lastnina, parcelacija, nizek ekonomskistandard, nizka socialna struktura, upadanje rastiprebivalstva, soèasnost dveh razliènih etniènih skupin:Slovenci in Italijani, program, ni razvojne vizije. Monosti paponujajo: nedotaknjena narava (reke - Soèe, Tolminke inNadie, gore, jame, gozd, …), dober potencial <strong>za</strong> razvojturizma, potencial pridobivanja alternativnih virov energije(les, voda).Identifikacijski karton (po metodologiji prof. mag. PetraGabrijelèièa) predstavlja celovit pogled na prostor in jeosnova <strong>za</strong> razvoj monih scenarijev.83