Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
AR2oo5 / 1Borut JuvanecSlika 1:Slika 2:Entropija v raziskovanju.Entropy in the research field.(D.Zupanèiè)Metodologija ekonomike.Methodology of economics.(D.Zupanèiè)Peter Fister: Razvojne <strong>za</strong>konitosti v prostoru in v èasuVernakularna arhitektura je v prostorsko, èasovno, kulturnodoloèljivih okvirih uporabljala in razvijala posebne oblikovalske,funkcionalne, tehnološke in semantiène sestavine, ki so postalitemelji identitete prostorskih entitet in so vedno bili hkrati tudinajosnovnejša merila <strong>za</strong> kvaliteto bivanja.Borut Juvanec: Gradivo <strong>za</strong> raziskavo o kozolcuElementi, ki dopolnjujejo globalno raziskavo o kozolcu, so vletu 2004 dopolnjeni z dokazovanjem teorije in s praktiènouporabo le te v tesarskih kompozicijah; z raziskavo naprave <strong>za</strong>sušenje "chischner" v Graubuendnu v Švici (ki je še najboljpodoben kozolcu, a to vendar ni); s promocijo vedenja o kozolcuv obliki edukativnega koledarja; z zbirom virov s komentarjem; sslovarèkom na temo kozolec.Igor Kalèiè: Kompozicija, funkcija, konstrukcija, estetika vdetajliranju z lesomNeobdelan in naravno sušen les je bil osnova <strong>za</strong> vseavtohtone in neavtorske arhitekture. Tak les je izpolnjeval ne lesamo konstruktivno in gradbeno funkcijo, ampak tudi estetsko inumetniško vrednost.Joe Kušar: Tradicija gradnje kladnih stavb v Sloveniji -Kladne stavbe nedvomno sodijo v prvobitno <strong>arhitekturo</strong> in stem tudi v kulturno dedišèino Slovenije. Raziskava obdelujeredke, še obstojeèe primerke kladnih zgradb kot osnovo <strong>za</strong>konstrukcije, tehnologije in statiène preveritve nosilnosti prirazliènih obremenitvah.Peter Marolt: Vernakularna arhitektura - preivetje insimbolDom od nekdaj predstavlja fizièno in duhovno <strong>za</strong>toèišèeprebivalcev. Predstavlja identiteto njegovih stanovalcev, širšegledano pa tudi prepoznavnost naroda. Ognjišèe kot simbolminulega naèina ivljenja pa predstavlja tee predstavljiv pojemdoma.Edo Wallner: Prednapete seizmiène ojaèitveMnoge izkušnje iz preteklosti kaejo na to, da najveèèloveških rtev potresa nastane v nerazvitem in predvsem vrevnejšem delu sveta. To je tam, kjer gradbena stroka ni ustreznorazvita in tam, kjer je <strong>za</strong>radi ekonomskih ozirov ni mogoèeizboljšati ali spremeniti. Zato je potreben najprej pregled, potempa saniranje objektov. Posebej problematièna je pri temtradicionalna gradnja in ta predstavlja <strong>za</strong> statika poseben izziv.Martina Zbašnik Senegaènik: Ilovica - tradicionalno gradivoV deelah nerazvitega sveta še danes ivi skoraj polovicaljudi v ilovnatih zgradbah. V industrijskih deelah pa, kjer se<strong>za</strong>pravlja energijo s centralizirano, kapitalsko in intenzivnoproizvodnjo, predstavlja ilovica svojo renesanso. Prepoznati jetreba njene prednosti in tehniène ter tehnološke znaèilnosti termonosti <strong>za</strong> vgradnjo danes.Domen Zupanèiè: Ekonomski vidiki obnove v vernakularniarhitekturiEtimološko predstavlja pojem "obnove" popravek neèesa v<strong>za</strong>èetno stanje. Doloèitev <strong>za</strong>èetnega stanja pa <strong>za</strong>hteva odstrokovnjakov poznavanje zgodovine, uporabe, delovanja,tipološko razvrstitev, okolišèine in uporabnika samega.Ekonomika izraa rezultate (dobre in slabe) v primerljivihenotah, ki jih lahko apliciramo na posamiène detajle in postanejotako še bolj komparativni in uporabni. Ekonomika z merljivimirezultati je najboljši poka<strong>za</strong>telj uspešnosti gradnje v prostoru.81