Tadeja Zupanèiè Strojan" FAKTOR VPLIVNOSTI"ZNANSTVENE RAVNI V ARHITEKTURI" The impact factor"of the scientific level in architecture2oo5 / 1 ARUDK 72:001.8COBISS 1.02 pregledni znanstveni èlanekprejeto 1.9.<strong>2005</strong>izvleèekÈlanek nadaljuje pri<strong>za</strong>devanja <strong>za</strong> oblikovanje kriterijev in meril znanstveneravni v arhitekturi, ko se le-ta sooèa s pospešenim uveljavljanjem kolièinskihka<strong>za</strong>lcev odliènosti znanstvenoraziskovalnega dela v Sloveniji. V podatkovnihba<strong>za</strong>h " ISI ", katerih površinsko upoštevanje produkcijsko najuspešnejšimznanostim uspešno slui <strong>za</strong> utemeljevanje njihove znanstvene odliènosti vSloveniji, išèe podatkovne plasti, ki nakazujejo posebnosti arhitekturne strokepo svetu. Poseben poudarek posveèa razmerju med arhitekturno in celotnoznanstveno produkcijo v izbranih kulturnih obmoèjih znotraj referenènegapodatkovnega sistema. Prispeva k utemeljitvi potrebe po kakovostni opredelitvivplivnosti znanstvene ravni v arhitekturi kot dopolnitve favoriziranega " faktorjavplivnosti ", morda ustreznega <strong>za</strong> vede, ki se v izbranih podatkovnih sistemihodlikujejo z najvišjo produktivnostjo. V <strong>za</strong>kljuèku nakazuje monosti takšnihopredelitev znanstvene vplivnosti v arhitekturi.abstractThe article is a continuation of efforts for the formulation of criteria andmeasures for scientific work in architecture, which is in Slovenia confronted withaccelerated enforcement of quantitative indicators of excellence of scientificresearch work. It searches for those data layers in the "ISI" databases, whichpoint out specifics of the architectural profession worldwide and whosesuperficial acknowledgment is used by the productively most successful sciencesin Slovenia to argument their scientific excellence. Special emphasis is given tothe relation between architecture and the entire scientific production in selectedcultural fields within the referential data system. It contributes to argumentationof the need for quality definitions of influence of architecture's scientific levelthat should complement the favoured "impact factor", which is better suited fordisciplines that figure in the selected data systems with highest productivity. Inconclusion possibilities for such definition of scientific influence of architectureare pointed out.kljuène besede:znanstvenoraziskovalno delo, arhitekturakey words:scientific research work, architectureStopnjevanje diskriminacije znanstvenih podroèij v SlovenijiOb razmišljanjih o znanstveni ravni arhitekture v Sloveniji[Zupanèiè Strojan, 2004] se v <strong>za</strong>dnjem èasu sooèamo sstopnjevanjem diskriminacije znanstvenih ved in podroèij. Tenjaje razvidna iz primerjave veljavnih pravilnikov na podroèjuraziskovalne dejavnosti v Sloveniji ["Pravilnik o ocenjevanju...",<strong>2005</strong>: 18. èlen] ["Pravilnik o (so)financiranju...", <strong>2005</strong>: 30 èlen] spredhodnimi merili ["Pravilnik o pogojih in metodologiji...",2002]. Trditev naj ilustrira doloèilo o ka<strong>za</strong>lcih znanstveneuspešnosti, ki poprej enotno kategorijo èlankov v revijah zuveljavljenih citatnih baz (tj. tistih, ki ponujajo informacije o citatihznotraj istega sistema), podrobno razèlenjuje glede na "faktorvpliva" revije (tj. glede na pogostost citiranja povpreènega èlankaizbrane revije v izbrani bazi in izbranem letu), s èimer naj bi ka<strong>za</strong>lomoni vpliv èlanka. Še veè: citatne baze, ki pripadajo istemupodatkovnemu sistemu (ISI / Web of Science), in so doloèene poprevladujoèi vsebini (SCI in SCI Expanded, <strong>za</strong> narovoslovje intehnologijo, SSCI, <strong>za</strong> druboslovje in A@HCI, <strong>za</strong> humanistiko,kamor je v tem primeru uvršèena tudi arhitektura) ne "dosegajo"istega "najvišjega" nivoja "odliènosti". Èe je res uvrstitev èlanka vbaze SCI oz. SCI Expanded, SSCI in A@HCI znak njegoveodliènosti, kako je mogoèe trditi, da je èlanek v reviji z SCI / SCIExpanded samo <strong>za</strong>radi faktorja vpliva (v svoji vsebinskikategoriji!) lahko štirikrat veè vreden kot èlanek revije z A@HCI,oz. dvakrat veè kot tisti, ki ga je mogoèe najti v bazi SSCI? Kje se jeizgubila "vsebinska kategorija" ob "prestopu" v drugo bazo istegasistema? Kako je mogoèe, da je èlanek v "spodnji polovici" SSCI-jaše vedno dvakrat pomembnejši kot tisti z A@HCI-ja, medtem ko je"<strong>za</strong>dnja èetrtina SCI-ja A@HCI-ju enakovredna? Ali je èlanek vreviji, ki jo je mogoèe najti v specializirani bazi <strong>za</strong> posameznapodroèja, samo <strong>za</strong>to dvakrat "manj vreden" kot najskromnejši v eniizmed baz, ker specializirani sistemi bibliografskih baz ne ponujajomonosti enostavnega preverjanja citatov? Razširitev pomembnihSlika 1: Ponazoritev veljavnih meril Agencije <strong>za</strong> raziskovalno dejavnostSlovenije. [" Pravilnik o ocenjevanju... ", <strong>2005</strong>] ["Pravilnik o(so)financiranju...", <strong>2005</strong>]Cureent criteria of ARDS.kategorij v humanistiki je le "kaplja v morje", èe mora humanistpripraviti šestnajst èlankov v slovenski reviji s seznama ARRS, dadosee vrednost najvišje vrednotenega v SCI-ju. Trditev, da lahkonpr. humanisti doseejo enakovreden nivo "odliènosti" s pisanjemknjig, razvodeni v priznavanju dvakratne odliènosti knjigi vmednarodni <strong>za</strong>lobi v primerjavi z nacionalno. Knjiga naznanstvenem podroèju, ki <strong>za</strong>deva kulturna vprašanja regionalnegaoz. nacionalnega pomena, je v navedenem sistemu ne glede na56
AR <strong>2005</strong>/1Tadeja Zupanèiè Strojan" FAKTOR VPLIVNOSTI"ZNANSTVENE RAVNI V ARHITEKTURIsvojo vplivnost "vredna" skoraj pol manj kot èlanek npr. napodroèju biotehnologije, ki se glede na potencialni vpliv v ba<strong>za</strong>hISI uvršèa v najvišjo kategorijo.Uveljavljeni sistem ved in podroèij ARRS ne diskriminira leved, temveè tudi podroèja znotraj njih, katerih pestrost priznavasam referenèni sistem (ISI). Hkrati popolnoma destimulira v širšemtransregionalnem prostoru uveljavljeni problemski pristop, sajspodbuja povezovanje najbolj produktivnih med seboj.Primerjava veljavnih znanstvenih meril na ravni univerze["Merila...", 2001] nakazuje, da kriterij potencialnega vpliva narazliènih podroèjih ni vsesplošno izenaèen s faktorjem vpliva revijv podatkovnem sistemu ISI. Zelo enostavno lahko odèitamopodroèja, ki sama priznavajo vsesplošnost tega kriterija(klasifikacija glede na IF je navedena v merilih Biotehniškefakultete, Fakultete <strong>za</strong> farmacijo, Fakultete <strong>za</strong> matematiko infiziko, Fakultete <strong>za</strong> strojništvo, Fakultete <strong>za</strong> kemijo in kemijskotehnologijo, Medicinske Fakultete, Veterinarske Fakultete inVisoke šole <strong>za</strong> zdravstvo). Oèitno je, da si humanistiène indruboslovne vede, pa tudi nekatera podroèja tehnike in celonaravoslovja, ob prepoznavanju potencialnega vpliva rezultatovraziskovalnega dela ne morejo pomagati s klasifikacijo glede na IFv izbranih citatnih ba<strong>za</strong>h, saj je primerljivost mona zgolj znotrajpodobno produktivnih podroèij v izbranem referenènem sistemu.Podrobnejši vpogled v sistem ISI pove, da le-ta premore dosti veèjopodatkovno pestrost kot jo priznavajo v citatnih ba<strong>za</strong>h najboljproduktivne vede. Kako daleè smo torej od deklarativnih oz.formalnih doloèil o drubeno-prostorski praviènosti in trajnerazvojne uravnoteenosti, ki <strong>za</strong>deva tudi personalni razvoj?Izhajajoè iz opredelitve splošnih kriterijev znanstvene odliènosti,lahko s stališèa arhitekture izpostavimo nekaj "lekcij", ki jihponujajo analize znotraj sistema" ISI.Splošni kriteriji znanstvene odliènostiKriterije znanstvene odliènosti, ki lahko veljajo <strong>za</strong> vsediscipline, je moè izraziti le v abstraktnih pojmih kot so kvaliteta,ustvarjalnost, pomembnost (koristnost…). Po njih lahkoocenjujemo tako raziskovalne rezultate kot tudi programe. Obocenjevanju programov preverjamo še pogoje delovanja: vitalnostin izvedljivost. Primerov tako splošno opredeljenih kriterijev jecela vrsta, npr. v okviru evropskega raziskovalnega sistema[Zupanèiè Strojan, 2004: 80]. Tudi med nacionalnimi sistemivrednotenja lahko v Evropi najdemo zelo splošne rešitve, kiomogoèajo relativno primerljivost kakovostne ravni zupoštevanjem vse pestrosti podroèij in priznavanjem njihoveavtonomije. Tokrat izpostavimo nizozemski primer klasifikacije izpostopka ocenjevanja raziskovalnih organi<strong>za</strong>cij ["StandardEvaluation Protocol...", 2003]:- odlièno: v mednarodnem ospredju, z monim pomembnimvplivom na podroèju. Znanstvenoraziskovalna institucija veljakot vodilni akter v mednarodnem merilu;- zelo dobro: delo, ki je mednarodno konkurenèno, in lahkoprièakujemo njegov pomemben vpliv; nacionalno v ospredju napodroèju. Znanstvenoraziskovalna institucija se s takšnimi deliizkazuje kot mednarodni akter, ki je vodilni v nacionalnemmerilu;- dobro: konkurenèno delo na nacionalni ravni in bo verjetnopozitivno vplivalo v mednarodnem prostoru. V tem primeru gre<strong>za</strong> mednarodno prepoznavne, nacionalne akterje;- <strong>za</strong>dostno: solidno, toda ne izzivalno delo, ki lahko pripomore krazumevanju problema/podroèja. Instituciji je priznananacionalna vidnost.Kvaliteto je torej mogoèe oceniti v okviru podroèja. Recenzentskisistemi <strong>za</strong>gotavljajo njeno osnovno raven. Kvaliteta je nujni pogojznanstvene odliènosti: kvalificirani recenzenti pravilomapreverjajo aktualnost oz. utemeljenost vsebine glede na poljeznanja na relevantnih podroèjih, stopnjo inovativnosti prispevka,stopnjo doseganja <strong>za</strong>stavljenih ciljev, ustreznost metodologije,logiko utemeljevanja, naèin razlage. Kompetentnost recenzentov jetorej kljuènega pomena.Stopnjo ustvarjalnosti je mogoèe opredeljevati s pomoèjobibliometrièih in sociometriènih ka<strong>za</strong>lcev ter sinteznih kakovostnihocen. V kolikor so bibliometrièni ka<strong>za</strong>lci ustvarjalnosti (npr. številoèlankov, knjig…) obravnavani brez upoštevanja sociometriènegavidika, so rezultati vsakršnega vrednotenja znanstvene odliènostivprašljivi. Kako je mogoèe primerjati število èlankov po razliènihpodroèjih in glede na rezultat prisoditi višji nivo znanstveneodliènosti bolj produktivni vedi ali podroèju? Celo primerjavaproduktivnosti znotraj istega podroèja je brez upoštevanja pogojevdelovanja v izbranem okolju vprašljiva. Ne glede na to paraziskovalna praksa kae, da je na vsakem podroèju <strong>za</strong> doseganjedobrih rezultatov potreben tudi osnovni obseg pri<strong>za</strong>devanj, ki pa niabsolutno doloèljiv. S poveèevanjem kolièine predstavitevrezultatov pa se, ob pretiravanju, izgublja prav vsebina, ki naj bi sepredstavila. Ustvarjalnost <strong>za</strong>radi ustvarjalnosti postane -neustvarjalna in v nasprotju s poslanstvom znanosti v ustvarjanjunovega znanja. Pomen pripisuje znanstvenemu delu drubenoprostorskookolje. To velja tako <strong>za</strong> dejanski kot tudi <strong>za</strong> monipomen rezultatov. Katero je to okolje? Na kakšen naèin je pomen vnjem prepoznaven? Dostopnost znanstvenih rezultatov lahko kaepotencialni pomen. Za koga? Ali je ba<strong>za</strong> ISI bolj dostopna kotICONDA, èe je npr. raven dostopnosti podatkov v njih v prostorihraziskovalnih institucij enaka? Ali je elektronsko publiciranje nainternetu manj dostopno kot natisnjene objave v knjinicah? Kdo teinformacije uporablja in <strong>za</strong>kaj? Izbrano delo je lahko pomembno le<strong>za</strong> tiste, ki predstavljene rezultate razumejo. Objava v enemsvetovnih jezikov razširja krog akademske publike, ne pa nujnopublike regionalnega drubeno-prostorskega okolja.Uveljavljenost podatkovnih sistemov tudi ne odpira poti novimznanostim ali naèinom predstavitev znanstvenih rezultatov. Tako jepripisovanje najvišjega pomena najdlje uveljavljenimpodatkovnim sistemom, z najvišjim komercialnim pomenom vsmislu prodajanja tujih rezultatov s strani <strong>za</strong>lonikov ["Open…",2004]. vprašljiva prav s stališèa bistva znanosti. V kolikor pa je<strong>za</strong>deva dejansko uporabna in tudi uporabljena v relevantnemkulturnem okolju, v katerem presojamo pomen raziskovalnihdosekov, je takšen kriterij bolj vreden upoštevanja. Tista izmedkolièinsko usmerjenih metod ocenjevanja, ki pripisuje faktorjuvpliva revije bistven pomen, torej upošteva samo pomen v okolju inv vedah, kjer je podatkovni sistem uveljavljen, oz. se uporablja.Hkrati izkljuèuje vse druge oblike vpliva, ki so prisotne v istem alimorda v drugem okolju. Avtomatizem formalistiènega priznavanjapomena znanstvenoraziskovalnim predstavitvam pomeniizogibanje potrebi in odgovornosti kakovostnega ocenjevanja inreprezentanènega izbora po pomenu, s spoštovanjem posebnostiposameznih podroèij. Presoja kakovosti vpliva <strong>za</strong>hteva metodevrednotenja, ki presegajo <strong>za</strong>našanje na bibliometriène ka<strong>za</strong>lcemonega vpliva. Pomembna je usmerjenost k relevantni ciljnipubliki, pestrost ravni vpliva, predvsem pa kakovost vpliva vkulturnem okolju, kateremu je delo namenjeno.Vitalnost in izvedljivost se nanašata na osebno ali skupinskosposobnost razvoja raziskovalnih pri<strong>za</strong>devanj. Delovnih pogojev,koordinacije vsebine, aktivnosti, realnosti raziskovalnih strategij nimogoèe vrednotiti samo ob pregledu e predstavljenihraziskovalnih rezultatov. Potrebna je ocena programov, naèinovnjihove priprave…Za razmislek o omejitvah sistema ISI z vidika ocenjevanjavpliva znanstvenih rezultatov sluijo tudi podatki sistema samega.Lekcije ka<strong>za</strong>lcev produktivnostiPovršinsko prevzemanje podatkov iz sistema ISI ["ISI Web of57