Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
AR <strong>2005</strong>/1Iztok KovaèièINTEGRACIJA RAÈUNALNIKA IN ARHITEKTURE PRIHODNOSTIomogoèajo samo dostopnost do najrazliènejših oblik informacij,temveè med njimi ustvarjajo dinamiène pove<strong>za</strong>ve in generirajonove metode dostopa do njih. V tem procesu postane uporabnikaktivni udeleenec, ki istoèasno sprejema in hkrati posreduje noveinformacije.Na drugi strani imamo razvoj novih generacij slikovnih<strong>za</strong>slonov kot so LCD projektorji ali plazemski <strong>za</strong>sloni, kipresegajo standardne, dimenzijsko omejene ekrane ter omogoèajoprojekcijo na poljubno veliko ploskev. Poleg tega se lahkoizognemo tudi tradicionalnemu naèinu prika<strong>za</strong> informacij zmonitorjem, postavljenim pravokotno na tla, saj jih lahko namestotega projiciramo na katerokoli šestih ploskev prostora in vodgovarjajoèi velikosti.Hkrati z razvojem interaktivnih sistemov in podatkovnih<strong>za</strong>slonov se razvijajo tudi nove vhodne naprave, preko katerihuporabnik upravlja s podatki veliko enostavneje kot to dopušèatradicionalna miška. Zasloni na dotik, senzorji gibanja, glasovnivnos podatkov, površine, sposobne prepoznavanja obrisov aliumetni vid omogoèajo prepoznavanje èlovekovih dejanj, kisproijo primeren odziv multimedijskih sistemov, namešèenih vprostoru. Kakšen naj bo ta odziv, je v prvi vrsti odvisno od funkcijeposameznega prostora znotraj bivalnega okolja.Slika 5:COMET (COMmunication EnvironmenT). Primer multimedijskegadelovnega okolja.(Bauer, W., Rieck, A., Stiefel, K. 2003, OFFICE 21 - Push for theFuture. Better performance in innovative working environments.Egmont vgs verlagsgesellschaft mbH, Köln)COMET (COMmunication EnvironmenT). Example of a multimediawork environment.Arhitekturne perspektiveSkupni imenovalec vseh sprememb v prihodnosti je tehnološkinapredek, ki bo vplival na razvoj vsakega od šestih elementovbivalnega prostora kot smo ga delili po Guallartu. Novetehnologije, kot so fleksibilni transparentni <strong>za</strong>sloni, elektronskipapir, nanoraèunalniki, drobni, skoraj nevidni senzorji inbrezièna pove<strong>za</strong>va s popolnoma novimi tipi opreme bodoposamezniku omogoèali stalno prikljuèenost na informacijskomreo [Bauer in sod., 2003:30]. Raèunalnik bo postal vseprisoten(omniprezenten), ob tem pa bo <strong>za</strong>radi konstantne miniaturi<strong>za</strong>cijepostal praktièno neviden. Visoko loèljivi <strong>za</strong>sloni z glasovnimiukazi in prepoznavanjem kretenj bodo vmesniki med èlovekom inraèunalnikom.V nekaj letih se bo pasivni, fizièni svet, ki ga definirajo golefunkcionalne strukture, znotraj katerih ljudje išèejo <strong>za</strong>vetje,konzumirajo produkte ter komunicirajo s svetom preko ekranov,popolnoma umaknil inteligentnemu okolju. V njem bodo ljudje inpredmeti proizvajali in sprejemali informacije ter jih spreminjali vnovo znanje. Oblikovanje fiziènega kot digitalnega prostora bomoralo potekati istoèasno, v procesu konstantnega izmenjavanjainformacij, v katerem se bosta oba svetova uèila drug od drugegater o njunih medsebojnih zmonostih in omejitvah. Materija ininformacija se bosta v tem procesu aktivno prepletali in zdruevali.Arhitektura kot oblikovanje prostora pomembno vpliva narazvoj èlovekove dejavnosti, <strong>za</strong>to ima potencial, da v tej novi,hibridni situaciji prev<strong>za</strong>me odloèilno vlogo ter ob redefiniciji samesebe postane vmesnik <strong>za</strong> interakcijo med uporabnikom ininteligentnim okoljem oziroma med realnim in navideznimprostorom.Humana dimenzijaS predpostavko o integraciji raèunalnika v vse kljuèneelemente bivalnega okolja nam znanost <strong>za</strong>gotavlja, da bo razviladom, ki bo opremljen <strong>za</strong> ustvarjanje in uvajanje novih spoznanj,katera bo posameznik, prebivalec sveta, lahko izmenjeval zostalimi ljudmi, ob tem pa mu bo omogoèeno ivljenje na višjikvalitetni ravni. Pri tem se seveda poraja vprašanje kakšna je takvalitetna raven, kaj èlovek od nje prièakuje in do kolikšne merenaj pusti raèunalniku, da kontrolira njegovo ivljenje.Eno od skrajnosti ponuja navidezna resniènost, ki naj bi vkombinaciji s primerno opremo omogoèala tudi <strong>za</strong>znavanjerazliènih tekstur materialov, temperaturnih razlik ter vonjav, ki bibile stimulirane v naših moganih in ivènih konèièih senzorjev <strong>za</strong>vonj. Poleg tega naj bi se softver toliko posodobil, da bi kvalitetaizgleda predmetov in celotnega sveta postala še bolj realistièna inomogoèala premikanje po prostoru v realnem èasu. Vse to bi lahkovodilo v simulacijo realnega ivljenja, pri èemer obstaja nevarnost,da se razvijejo biološkemu bivanju škodljive odvisnosti, ker bièlovek lahko po<strong>za</strong>bil na realne biološke potrebe, saj bi zelektrostimulacijo pravih ivènih centrov na èloveškem telesu letodobilo napaène informacije o dejanskem stanju (lakota, eja,obèutek <strong>za</strong> èas,...). Trenutno je to problematika, s katero seukvarjajo razlièni znanstveni scenariji in ne sloni toliko na realnihdejstvih, gre paè <strong>za</strong> poigravanje z resniènostjo in virtualnostjo.Veliko bolj verjetna je druga varianta, ki predvideva tiho inneopazno integracijo raèunalnika v èlovekovo bivalno okolje.Navkljub visoki tehnologiji se bodo tako v poslovnem kot vdomaèem okolju ohranile mnoge stare navade: jutranji èasopis,vonja do pisarne, prometni <strong>za</strong>maški, privatni pogovori s kolegi izslube, skodelica kave, kratki roki in seveda èloveške napake.Èlovek bo ohranil ves nadzor nad raèunalnikom, tako da bo brezmotiviranega posameznika z znanjem (izobraene delovne sile)tudi najnovejši softver in najbolj razvito omreje neuèinkovito[Bauer in sod., 2003:30-40]. Ker bo èlovek še vedno v središèuvsega dogajanja, bo razvoj v prihodnosti posveèen novimkonceptom bivalnih prostorov <strong>za</strong> poveèanje kreativnosti ter <strong>za</strong>veèanje njegove psihiène in fiziène produktivnosti. Raèunalniknas torej, navkljub izrednemu napredku tehnologije še ne bonadomestil.Viri in literaturaBauer, W., Rieck, A., Stiefel, K. 2003, OFFICE 21 Push for the Future. Betterperformance in innovative working environments. Egmont vgsverlagsgesellschaft mbH, KölnGuallart, V. 2004: The house is the computer, the structure is the network (Mediahouse project). Iaac, BarcelonaKošir, F., 1993: Zamisel mesta. Slovenska matica, LjubljanaMacluhan, M., 1992, The global village : transformations in world life and mediain the 21st century. Oxford University Press, NewYorkStreitz, N., 1999:Arbeitswelten im Wandel - fit für die Zukunft? Deutsche Verlags-Anstalt, StuttgartIztok Kovaèièiztok.kovacic@volja.net55