Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
Revija 2005/1 v PDF - Fakulteta za arhitekturo - Univerza v Ljubljani
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Toma Slak, Vojko KilarZASNOVA LESENIH IN JEKLENIH KONSTRUKCIJ NA POTRESNIH OBMOÈJIH AR <strong>2005</strong>/1notranjih sil <strong>za</strong>radi potresa v vsaki glavni smeri uporabimodrugaèen q-faktor.Slika 3:Slika tesarske zveze z oznaèeno pove<strong>za</strong>vo proti razpadu v primerunateznih sil kot posledice potresa. Brez pove<strong>za</strong>ve se tesarske zveze napotresnih tleh ne smejo uporabljati.Image of a carpenter's joint with shown braces for preventing collapseunder tension forces caused by earthquakes. Carpenter's joints withoutbraces shouldn't be used in earthquake prone areas.Konstrukcijska pravila - spojiElemente v tlaku in njihove prikljuèke (npr. tesarske zveze),ki se lahko porušijo <strong>za</strong>radi deformacij pri obtebispreminjajoèega se predznaka, moramo projektirati tako, daprepreèimo njihovo loèevanje in <strong>za</strong>gotovimo, da ostanejo vsvojem prvotnem poloaju (Slika 3). Vijake (sornike) in moznikemoramo trdno pritegniti in <strong>za</strong>gotoviti tesno prileganje vodprtinah. Na splošno naj ne bi uporabljali gladkih ebljev inspon brez dodatnih ukrepov <strong>za</strong> prepreèitev izvleka. Vendar pa jenjihova uporaba dopustna pri panelih <strong>za</strong> spoje obloge in lesenegaokvira ter pri sekundarnih elementih. V primerih natega, ki delujepravokotno na vlakna, moramo z dodatnimi ukrepi prepreèiticepitev, npr. na naèine, ki so prika<strong>za</strong>ni na sliki 4.Medetane (stropne) konstrukcije iz panelov (vodoravnetoge plošèe)Brez dodatnih dokazov lahko upoštevamo, da so stropnekonstrukcije toge v svoji ravnini, èe upoštevamokonstrukcijska pravila <strong>za</strong> medetane konstrukcije navedene vnadaljevanju in èe odprtine v njih nimajo pomembnega vplivana togost v ravnini stropov. Vse robove plošè, ki se nenaslanjajo na elemente okvira, moramo podpreti in pove<strong>za</strong>ti spodlonimi elementi oz. z diagonalnimi ojaèitvami. Takšneelemente moramo <strong>za</strong>gotoviti tudi v vodoravnih panelih nadnavpiènimi elementi, ki nosijo vodoravno obtebo (npr.stenami). Na mestih motenj v panelih moramo <strong>za</strong>gotovitizveznost gred in še posebej obrob odprtin.GredeRazmerje širina/višina gred mora biti omejena s h/b < 4(npr.: 30 cm visoka greda mora biti široka najmanj 7,5 cm).Dodatna nosilnost in posebna kontrolaDa v primeru potresa <strong>za</strong>gotovimo <strong>za</strong>dostno sipanjeenergije po konstrukciji, moramo vse druge elemente in spojeprojektirati moènejše (z dodatno nosilnostjo). Ta <strong>za</strong>htevavelja predvsem <strong>za</strong>:- sidrne vezi in katerikoli prikljuèek z masivnimipodelementi,- stike med paneli medetanih konstrukcij in navpiènimielementi <strong>za</strong> prenos horizontalne obtebe.Posebna pravila <strong>za</strong> jeklene stavbePotresno odporne jeklene stavbe projektiramo na enegaod naštetih naèinov:a) konstrukcije s sposobnostjo sipanja energije (duktilnekonstrukcije),b) konstrukcije z nizko ali brez sposobnosti sipanja energije(neduktilne konstrukcije).Slika 4:Primeri sprejemljivih ukrepov v primeru nateznih napetosti pravokotnona vlakna.Examples of acceptable measures for tension forces perpendicular tothe grain.Èe projektiramo po naèinu a) upoštevamo, da so doloèenideli konstrukcije sposobni prevzeti potresne obremenitvezunaj elastiènega obmoèja. Pri potresnem spektruupoštevamo faktor q veèji od 1,5 in je odvisen od tipakonstrukcije. Te konstrukcije morajo biti glede detajlov inizvedbe primerne <strong>za</strong> srednjo ali visoko stopnjo duktilnosti(DC-M ali DC-H). Po naèinu b) raèunamo notranje sile zelastièno analizo in upoštevamo, da je faktor obnašanja q = od1,5 do 2. Zahtevam <strong>za</strong> duktilnost, ki so podane v nadaljevanju,pri tem naèinu projektiranja ni treba <strong>za</strong>dostiti. Takšnekonstrukcije so, vkolikor nimajo potresne izolacije, primernele <strong>za</strong> obmoèja z nizko potresno ogroenostjo.StebriZa praktièno priblino oceno dimenzij lesenih stebrovpriporoèamo uporabo izra<strong>za</strong>:NApotr 0.25lesles = porušna napetost lesa (les=2.5 kN/cm2, smrekov les, tlakvzporedno z vlakni)N = osna sila samo <strong>za</strong>radi vertikalne obtebe (kN), doloèimo jo izvplivnih površinA = prerez stebra (cm 2)ApotrN0.25lesTipi jeklenih konstrukcij in faktorji obnašanja qFaktorji obnašanja q, ki upoštevajo sposobnost sipanjaenergije, so <strong>za</strong> vse tipe konstrukcij podani v tabeli. Veljajo leob pogoju, da smo upoštevali <strong>za</strong>hteve <strong>za</strong> regularnost inkonstrukcijska pravila podana v nadaljevanju. Èekonstrukcija ni regularna po višini, moramo vse vrednostifaktorja q zmanjšati <strong>za</strong> 20% (pri èemer je najnija vrednostfaktorja q = 1.0). Med prika<strong>za</strong>nimi konstrukcijskimi sistemiso uèinkovitejši tisti, ki imajo višji faktor q.48