SbornÃk pÅÃspÄvků 2012 - Katedra hydromelioracà a krajinného ...
SbornÃk pÅÃspÄvků 2012 - Katedra hydromelioracà a krajinného ...
SbornÃk pÅÃspÄvků 2012 - Katedra hydromelioracà a krajinného ...
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Katedra</strong> hydromeliorací a krajinného inženýrství, FSv ČVUT v PrazeVODA A KRAJINA <strong>2012</strong>3.4 Řízení chodu a provozu projektu samotnými obyvateliPo nastěhování je provoz komunity zajišťován jejími obyvateli, nikoliv zvenčí, a podléhápravidlům, která si mezi sebou obyvatelé předem dohodnou. V rámci komunity je běžné si navzájempomoci např. s hlídáním dětí, opravou rozbitého zařízení, dobrovolnou prací na společném majetku.3.5 Nehierarchická struktura a způsob rozhodováníVe správném cohousingovém projektu je rozhodováno na základě rovného demokratickéhopostavení všech členů skupiny. Společenství není závislé na jedné osobě, i když v praxi je vždy někdo,kdo ´projekt´ táhne kupředu. Ve skupině pak obvykle bývá někdo další, kdo dává dohromady finance,jiný se stará o technické vybavení a opravy, další má na starosti větší nákupy. Jestliže je ve skupinějeden vůdce, který nastavuje pravidla a standardy jednostranně, nejedná se o cohousing.3.6 Nezávislé finanční prostředkyVzniklé společenství není primárním zdrojem příjmů pro jeho členy a není v něm sdílenáekonomika. Pokud by společenství bylo zdrojem příjmů pro jeho členy, má se za to, že by to vneslovýznamnou změnu dynamiky mezi jeho členy a nastavovalo by jinou úroveň vztahů.4 MOŽNÁ RIZIKA SPOJENÁ S COHOUSINGOVÝMI PROJEKTY VE VENKOVSKÝCH STAVENÍCHPotenciální zájemce o cohousingovou formu bydlení v rekonstruovaných vesnických statcích sesetkává s řadou překážek a komplikací, které lze obecně rozdělit do několika kategorií:4.1 LegislativníStávající legislativa a normativy situaci v této oblasti spíše komplikují, stavební činnost je ať užnevědomky nebo záměrně směrována k výstavbě RD na volných parcelách se všemi omezujícímifaktory. Alternativní projekty musí téměř vždy projít komplikovaným legislativním procesem,k čemuž jistě přispívá zatím malá zkušenost stavebních úřadů.Stavební zákon umožňuje dělení pozemků a staveb. Teoreticky by tedy bylo možné statky rozdělitna několik samostatných objektů, které by byly využívány separátně. Nákup i prodej nemovitosti(resp. její části, nyní již samostatného objektu) a samotné užívání by byl v režii konkrétních subjektů,bez ohledu na dění v ostatních částech statku. Rozdělit reálně stavbu na více zcela samostatných částílze právními prostředky pouze za předpokladu, že lze vytyčit dělicí rovinu, aniž by bylo třeba cokolivpřestavovat či jinak stavebně měnit. V opačném případě je možné provést dělení stavby za pomocistavebních změn, jimiž se reálné dělící roviny teprve vytvoří. V praxi by toto řešení přineslo víceproblémů než užitku.Starší stavební zákon umožňoval nejen vertikální, ale horizontální dělení staveb. Nový stavebnízákon toto neřeší.4.2 TechnickéMezi nejčastějšími technické problémy a rizika rekonstrukcí těchto staveb patří použitínekvalitního materiálu pro původní stavbu, mělké nebo úplně chybějící základy, nedostatečná tepelnáizolace, chybějící hydroizolace a nízká únosnost dřevěných prvků krovu a střechy. Tyto problémy jsouvšak téměř vždy řešitelné, i když v některých případech znamenají citelné navýšení nákladů.4.3 SociálníTato forma bydlení klade vysoké nároky na rezidenty, kteří musí být schopni a ochotni pro dobroskupiny přistoupit na kompromisy. Zároveň musí počítat se zvýšenou mírou sdílení a menšímsoukromím. Od každého jedince ve skupině je očekáváno osobní nasazení, angažovanost, odpovědnosta tolerance. Obyvatelé se navíc mohou setkat s negativní reakcí okolí. (od starousedlíků).Zajímavé poznatky přináší publikované průzkumy potenciálních rizik soužití starších obyvatelv komunitách, z nichž některé lze zobecnit i všechny generace. [7],[8],[9]287