Požari i intervencijerutom, morske struje i bura nasukalebi ga na Brijune, što bi bila velika katastrofata.Hrvatska je zabranila dužobalnirazvoz goriva brodovima starijim od 25godina. U luke većine zemalja Europskeunije od 2010. više neće moći uplovljavatitankeri s jednostrukom oplatom. UEuropi je u tijeku i stvaranje fonda odmilijardu eura radi pomoći državamačija je obala onečišćena izlijevanjemnafte. Početkom srpnja 2003. Hrvatska iItalija potpisale su sporazum o pregleduvećeg broja brodova u Jadranu nego štoje obveznih 25 posto prema Pariškommemorandumu. Italija kontrolira brodovei izvan svojih teritorijalnih vodakako bi na vrijeme spriječila eventualnunesreću. Predlagano je i da svaki tankerna Jadranu dobije pratnju brodice, čijabi posada nadzirala tehničku ispravnostbroda i pregledala teret, te interveniralau slučaju nesreće broda ili onečišćenjamora. Kad je riječ o turskom brodu -buktinji Und Adrijatik, potpredsjednikSindikata pomoraca <strong>Hrvatske</strong> PredragBrozzoduro, ujedno inspektor ITF-a,smatra da taj brod nije problem samo <strong>Hrvatske</strong>,nego i ostalih zemaha na Jadranu.Upozorava da su u Hrvatskoj u takvimsituacijama naši stručnjaci uvijek iznadnaših tehničkih mogućnosti, odnosnoopremljenosti, te se na taj način i dosadpostupalo pri nasukavanju, potonuću ilisudaru brodova. Brazzoduro drži da biHrvatska morala na jednom mjestu okupitisve ljudstvo i materijalna sredstva zadjelovanje u slučaju pomorske nesreće,a to otvara i pitanje ustroja naše obalnestraže. U samo 15 dana u sjevernom dijeluJadrana nasukala su se dva broda -prvo egipatski brod Serine sa 120 tonanafte na obalu Unija, koji još nije odsukan,te turski brod Capadocia koji jeudario u vanjski dio lukobrana riječkeluke, a pritom, na svu sreću, nije onečišćenomore i obala. Naime, oba brodanasukala su se u punoj brzini. U prvomslučaju radilo se, navodno, o otkazivanjuuređaja kormila, a u drugom brod je uobalu doslovce zabio njegov pijani zapovjednik.Sreća je i da nije riječ o tankerima.Netako davno tankeri koji vozenaftu prema Trstu i Veneciji plovili su nasvega tri do pet milja udaljenosti od hrvatskeobale. Početkom ovog desetljećaHrvatska je te opasne brodove zakonskiizgurala na udaljenost od oko 11 miljaod svoje obale, a da to nije učinjeno i dajeturski brod Und Adrijatik plovio staromrutom, njega bi sada morske struje i buranajvjerojatnije nasukale na Brijunskootočje, što bi bila velika ekološka katastrofa.Kako se postupa s havariranimbrodom, pokazali su Talijani 1999. kadje ispred Genove prijetila opasnost odizlijevanja sto tisuća tona nafte iz tankeraHaven. Odvukli su ga u luku spasa i takospriječili ekološku katastrofu. Jer, naftnamrlja koja dolazi s otvorenog mora, raširise i zagadi veliko područje, dok se brodvezan u luci može držati pod kontrolom.Moguće je intervenirati na njemu i akopotone na dubinu između 10 i 15 metara,ali ako potone na otvorenom moru, nemogućeje spriječiti ekološku katastrofu.Sinonim za onečišćenje obale nafte bio jeslučaj nasukanog tankera Exxon Valdezna Aljasci, u ožujku 1989. kad je more iobalu zagadilo 37 tisuća tona nafte, štoje na duže vrijeme ubilo život na tompodručju. Za čišćenje obale utrošeni suveljača [ 2008 ] Vatrogasni vjesnik9
Požari i intervencijemilijuni dolara. Potkraj prošle godine uCrnom moru havarija je pogodila pet teretnihbrodova, među kojima i dva tankera- Nakičevan, koji se prepolovio pa jeiz njega u more iscurilo 1300 tona nafte,i Volganjeft 139 koji je potonuo s 4000tona nafte u vratima između Azorskog iCrnog mora.Kod rta Mašnjaka uz obalu Istre potonuoje brod Stella Polare 1944., iz čijihje tankova prije nekoliko godina počelaizlaziti nafta, ali je to sanirano. No, to jepokazatelj da i nakon šezdeset godinapod morem brodovi mogu stvarati probleme.(Izvor: Vjesnik, 09. 02. 2008.)Ro-ro brodovi zaprijevoz automobilaPostoje dvije definicije što je ro-robrod. Jedna je „dokotrljaj – otkotrljaj“,druga, „dovezi – odvezi“. Po prvoj toje brod s vratima i rampom koja muomogućuje pristajanje uz obalu i prekokoje kamioni, tegljači i druga sredstvakopnenog transporta dolaze na brod isilaze sa njega.Druga definicija kaže da su to brodovikoji primaju svaki teret, bilo kojeveličine, odnosno težine, pod uvjetom dase nalazi na motornom vozilu, koje možeprometovati javnim cestama.Osnovna karakteristika ro-ro brodasu uređaji koji poput kopnenog mostapovezuju palubu broda na krmi ilipramcu s obalom i omogućavaju najrazličitijimvozilima s ili bez tereta, pristupna brod. Ti uređaji nazivaju se brodskimrampama. Pored rampi, karakterističnoje za ro-ro brodove prostrana skladištanalik na ploveće garaže , koja nisu odijeljenanepropusnim pregradama, većčini jednu cjelinu omogućavajući boljeslaganje i uzdužnu prohodnost vozila.Često se ugradnjom krmenih i pramčanihrampi na jednom te istom brodu,omogućava istovremeno iskrcaj i ukrcajtereta. Ro-ro brodovi s rampom napramcu i krmi u pravom smislu predstavljajunastavak ceste, magistrale ili željezničkepruge preko mora. Dužina parkirnihtraka u tim brodovima može bitiod nekoliko stotina metara do 2000m pai više.Ro-ro brodovi mogu imati jednuglavnu ili više paluba. Kod ukrcaja vozilaulaze u glavnu palubu, a kada trebajuprijeći na druge palube to se izvodi prekoliftova i unutarnjih rampi. Njih pokrećuelektro motori s vitlima i snažna hidraulika.Palubu vozila je nemoguće podijelitiprotupožarnim pregradama, kakoto predviđa konvencija o zaštiti životana moru. Najveća opasnost po izbijanjupožara je baš na toj palubi, jer se u vozilimanalazi gorivo, a kamioni su čestoispunjeni lako zapaljivom robom. To ije razlog zbog kojeg se na velikim ro-robrodovima primjenjuju tri načina protupožarnezaštite.Prvi način je da je cijela površinapalube vozila pokrivena splinkerskimsistemom koji automatski proradi kadanegdje izbije požar. Osim toga tu palubuviše poprečnih vodenih zavjese dijele naaktivne zone. Vodene zone zamjenjujuprotupožarne pregrade. Spojna stubištasa palubom i drugim dijelovima brodasu odvojeni s automatskim protupožarnimvratima.Drugi način je da je paluba vozilaopskrbljena javljačima požara i automatskimpožarnim alarmnim sustavom.Treći način je osposobljenost posadeza gašenju požara na brodu. U slučaju požaraekipa gasitelja aktivno se uključujuu spašavanje i gašenje koristeći brodskehidrantske instalacije i <strong>vatrogasne</strong> spravei opremu, poštujući naučene i istreniranepostupke u tim slučajevima. Pored navedenihnačina mjera protupožarne zaštitesamo ispravna oprema za gašenje, tedobro osposobljena i uvježbana posadamože povećati sigurnost ro-ro brodovima.Ogromne palube koje se protežu čitavomdužinom broda u slučaju prodoravode i požara, omogućuju brzo širenjevatre i vode u ostale dijelove brodskogtrupa. Veoma osjetljiva mjesta za prodorvode su pramčane i krmene rampe tebočni otvori. Veoma veliki brodovi suznali potonuti za samo deset minutauslijed prodora mora zbog kvara i deformacijatih uređaja. Kako se tereti na ro-robrodovima nalaze na kotačima, uslijedvaljanja i posrtanja mogući su neželjenipomaci, koji mogu izazvati oštećenjakonstrukcije ili opasan nagib broda. Zatoje sidrenje tereta na kotačima posebnaproblematika i osjetljiva točka. Potrebnoje usidriti sve, od osobnog automobilado tegljača teškog 45 tona.Uslijed jakih požara vozila i tereta upalubama mogu popucati te veze i sav tajzapaljeni teret pomaknuti se na stranupotpomognut vodom koja se nalijevau prostor broda iz brodova za gašenje.Ta voda se zadržava po palubama, te seslijeva linijom manjeg otpora na jednustranu broda i lako poremeti stabilitetbroda. Ti brodovi imaju i visoku nadgradnjukoja tijekom požara i njegovoggašenja može biti izložena jakim bočnimudarima vjetra i valova te sve to možeutjecati na potonuće broda. Voda za gašenje,koja se nalijeva u prostor garaže,uslijed jakog požara djeluje ohlađujućei sprječava uvijanje i pucanje brodskogtrupa. Jedan dio vode se slijeva i u strojarnicute puni strojarnicu vodom pa ta10 Vatrogasni vjesnik veljača [ 2008 ]