10. Tegevusplaan Eesti <strong>tervishoiu</strong> riikliku <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong><strong>arendustegevuse</strong> <strong>programmi</strong> käivitamiseks10.1. Ekspertide soovitused tegevuskava koostamiseksNii statistiliste näita<strong>ja</strong>te dünaamika kui ka ekspertide arvamused <strong>ja</strong> hinnangud kinnitavad, et Eestitervisesüsteemis on suhteliselt lühikese a<strong>ja</strong>ga toimunud väga olulised arengud. Kui võrreldaaastaid 1999 (kui algas eelmine rahvatervisealane <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong> riiklik sihtprogramm1999–2009) <strong>ja</strong> 2010, siis oskuste <strong>ja</strong> teadmiste hulk on kõrgemal tasandil, mis võimaldab hoopisuusi väljundeid. Seetõttu on oluline analüüsida, kuidas seda arengut jätkusuutlikuna hoida ningmil viisil edasi liikuda.Intervjuudes rõhutati, et Eestis tuleks tervisesüsteemi käsitleda kompleksselt – erinevaidvaldkondi nagu kliiniline meditsiin, biomeditsiin <strong>ja</strong> rahvatervis tuleks vaadata ühiselt, kuna needon omavahel tihedalt seotud. Programm peaks andma praegustele kompetentsikeskustelelisaväärtust, mistõttu see võiks olla juhitud teistmoodi ning tekitada uusi võrgustikke.Uurimissuundade paikaseadmiseks tuleks leida selged kriteeriumid, mille alusel hakata ressursse<strong>ja</strong>gama – riiklikud huvid, va<strong>ja</strong>dused ning rahvatervise näita<strong>ja</strong>d, sealhulgas haiguskoormus.Kindlasti va<strong>ja</strong>ksid muude harudes seas rahastamist teemad, mis käsitlevad konkreetselt Eestitervisesüsteemi probleeme, sest nende puhul ei saa juhinduda vaid teiste riikide kogemustest.Enamik eksperte leidis, et selle <strong>programmi</strong> puhul võiks rahastamine vastupidiselt paljudele teistelemehhanismidele olla ülevalt alla: tuvastatakse probleemid <strong>ja</strong> prioriteedid ning leitakse konkursikorras, kes neid analüüsib. Rahastamise juures peaks valitsema mõistlik tasakaal eri valdkondadenagu kliiniline meditsiin, biomeditsiin <strong>ja</strong> rahvatervishoid vahel, võttes arvesse ka praegustrahastuse suurust (ekspertide arvates on kliinilise meditsiini <strong>ja</strong> rahvatervise valdkondi siianirahastatud mõnevõrra vähem). Selleks pakuti väl<strong>ja</strong> foorumi või nõukogu moodustamist, misanalüüsiks va<strong>ja</strong>dusi <strong>ja</strong> oleks võimeline seadma prioriteete mitte ainult praeguseks hetkeks, vaid kaettenähtavaks tulevikuks. Kui rahastamisprioriteetid <strong>ja</strong>- va<strong>ja</strong>dused ei ole teemade osas hästi läbimõeldud, siis muutub see lisarahastuseks praegustele tegi<strong>ja</strong>tele, kuid see ei pruugi tähendadalisaväärtust rahvastiku tervise arengule.Sellise foorumi neutraalsus <strong>ja</strong> esinduslikkus on äärmiselt oluline; samuti peaksid selle liikmedsuutma distantseeruda oma kitsamast erialast nägemaks n-ö suuremat pilti. Eksperdid märkisid, etnäiteks Jaapanis osalevad sarnastes foorumites ka spetsialistid mu<strong>ja</strong>lt maailmast, kes teavad trendening on objektiivsemad, kuna neil puuduvad otsesed isiklikud huvid. Väga oluline on seejuures, ettekiks diskussioon <strong>ja</strong> avalik arutelu.Programm võiks oma olemuses olla proaktiivne, mis tähendab, et prioriteedid vaadatakse teatuda<strong>ja</strong> tagant uuesti üle. Näiteks EL raam<strong>programmi</strong>s konsulteeritakse <strong>ja</strong> pannakse paika prioriteedidteatud projektidetaotluste väl<strong>ja</strong>kuulutamiseks. Eksperdid rõhutasid samas, et teataval määral peakssäilima ka akadeemiline vabadus ning konkurents. Lisaks leiti, et väga spetsiifiliste prioriteetideseadmisel <strong>ja</strong> teatud erialade eelistamisel võidakse tekitada barjääre uutele ideedele <strong>ja</strong> koostööle.Selle rahastamise viisiga peaks aga olema võimalik ka uusi valdkondi avada, mis praegustemehhanismidega nagu sihtfinantseerimine <strong>ja</strong> ETF grandid on tegelikkuses üsna raske.Projektitaotluste puhul võiks eelistada taotlusi, mis seovad erinevaid uurimisgruppe valdkonnas <strong>ja</strong>erinevaid valdkondasid nagu kliiniline meditsiin <strong>ja</strong> rahvatervis, biomeditsiin <strong>ja</strong> rahvatervis ningkliiniline- <strong>ja</strong> biomeditsiin. Sellega oleks võimalik suurendada eri <strong>teadus</strong>gruppide koostööd ningalus<strong>teadus</strong>te jõudmist rakenduslikesse väljunditesse. Veelgi enam, tuleks suurendada alus<strong>teadus</strong>te<strong>ja</strong> rakendus<strong>teadus</strong>te uurimistulemuste jõudmist lõpuks reaalsetesse otsustesse.80
Eksperdid märkisid, et kui me suudaksime kokku panna biomeditsiini (näiteks Geenivaramu),lisada sinna kliinilise meditsiini (biomeditsiini lahendused, uued haigusregistrid) ningrahva<strong>tervishoiu</strong><strong>teadus</strong>e (mis võiks käsitleda nii meditsiinisüsteemi efektiivsust, haiguste levimust<strong>ja</strong> surmapõhjuseid kui ka tervisemõjureid nagu elukeskkond) oleks võimalik luua uuendusliksünergia.Selle saavutamiseks oleks va<strong>ja</strong>lik arendada infrastruktuuri, kuid ka inimkompetentsi. Lisaks oleksva<strong>ja</strong> tervise<strong>teadus</strong>tes suurendada stabiilsust ning elujõuliste uurimisgruppide juurde tekitamist.Kindlasti tuleks toetada uute vaatenurkade sissetoomist välisekspertide toel või Eesti teadlaste <strong>ja</strong>praktikute stažeerimist teiste uurimisrühmade juures, et õppida uusi metoodikaid.Intervjuudest tuli väl<strong>ja</strong>, et suur hulk rahvastiku tervist puudutavatest andmetest on korralikultanalüüsimata; rahvastiku tervise seireks on va<strong>ja</strong> meetmeid, mis lisaks uuringute <strong>ja</strong> küsitluste läbiviimisele toetaksid ka nende sisulist analüüsi. Otsusta<strong>ja</strong>te ootused on suuremad kui see, mida neileon siiani suudetud pakkuda. Sestap on oluline, et olemasolevad andmed oleks eri osapooltelekättesaadavad, omavahel seostavad ning sinna tuleks juurde lisada seni kasutamata andmebaasenagu registrid ning elukeskkonna <strong>ja</strong> tervisekäitumise seire.Tulemuste avalikustamiseks tuleks luua süsteem, mis tagaks nende avaldamise eelretsenseeritavatesa<strong>ja</strong>kir<strong>ja</strong>des (jõuaks teadlasteni), Eesti-sisese levikuga väl<strong>ja</strong>annetes (jõuaks praktikuteni) ning seminarid,pressiteated jne (jõuaks otsusta<strong>ja</strong>te <strong>ja</strong> tavainimesteni). Projekti avalikustamise tulemusenavõiks Eestis tekkida andmebaas, mis annaks ülevaate sellest, mis Eestis eri erialadel <strong>ja</strong> uurimisgruppidestehakse. Pikemas perspektiivis viiks see <strong>teadus</strong>põhiste otsuste <strong>ja</strong> käitumissoovitusteni.10.2. Tegevusplaan: eesmärgid <strong>ja</strong> oodatavad tulemusedJärgneva tegevusplaani eesmärkideks on edendada rahvastiku tervist <strong>ja</strong> heaolu <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong> toetamise kaudu, toetada tipptasemel alus- <strong>ja</strong> rakendus<strong>teadus</strong>t terviseuuringute valdkonnas.Programmi oodatavateks tulemusteks on riigi parem võimekus hinnata tervisesüsteemi toimivust, <strong>tervishoiu</strong>tehnoloogiatema<strong>ja</strong>ndusmõju, haiguskoormust ning haiguste riskitegureid; selle võimekuse efektiivsemkasutamine poliitikate planeerimisel; parem ülevaade terviseuuringute va<strong>ja</strong>dusest <strong>ja</strong> tulemuslikkusest; tulemuslikkuse <strong>ja</strong>va<strong>ja</strong>duste arvestamine rahastamise strateegilisel planeerimisel; parem kompetents ennetus- <strong>ja</strong> sekkumis<strong>programmi</strong>de planeerimiseks <strong>ja</strong> nendetulemuslikkuse hindamiseks; suurenev rahva<strong>tervishoiu</strong><strong>teadus</strong>te <strong>ja</strong> tervisega seotud sotsiaal- <strong>ja</strong> käitumis<strong>teadus</strong>te maht;nendes <strong>teadus</strong>tes tekib kriitiline mass ning paraneb rahvusvaheline nähtavus, paranebvõime nende uuringute rakendamiseks. parem metodoloogiline kompetents (epidemioloogia, biostatistika, bioinformaatika)muudab nii alus- kui rakendusuuringud tulemuslikumaks <strong>ja</strong> nähtavamaks.Oodatavateks tulemusteks pikemas perspektiivis on välditava suremuse <strong>ja</strong> haiguskoormuse vähenemine; <strong>tervishoiu</strong>teenuste kättesaadavuse paranemine kõigis elanikkonna kihtides ningregionaalse <strong>ja</strong> sotsiaalma<strong>ja</strong>ndusliku ebavõrdsuse vähenemine.81