Kuivõrd sarnased tendentsid <strong>ja</strong> meetodid iseloomustavad <strong>tervishoiu</strong> valdkonna arengut kaEuroopas, on oluline tihe koostöö <strong>ja</strong> pidev kogemuste vahetamine. Selle soodustamiseks onkäivitatud mitmeid Euroopa-üleseid meetmed, nagu Euroopa Teadusruumi arendamine. Sellehulka kuulub ka ühisprogrammeerimine, mis võimaldaks üle Euroopa ühendada sarnasteprobleemidega tegelevate uurimisgruppide potentsiaali, kuid mille arendamine on hetkel veel üsnaalgjärgus. Praguseks käivitatud <strong>programmi</strong>dest on Eesti osaline tervisliku toitumisega <strong>ja</strong>neurodegeneratiivsete haigustega seonduvates algatustes (European Research Area 2010).9.2. Olulise mõjuga <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> arendusvaldkonnad 5 <strong>ja</strong> 10 aasta perspektiivisNii intervjuude kui muude allikate (sh bibliomeetria <strong>ja</strong> mu<strong>ja</strong>l avaldatud analüüsid) põh<strong>ja</strong>l (vt ptk2.5, 4.1 <strong>ja</strong> 4.2) saab väl<strong>ja</strong> tuua kolm valdkonda, mille maht on hinnatavalt Eestis ebapiisav, kuidmida oleks va<strong>ja</strong> olulisel määral arendada järgmise 5 aasta perspektiivis. Nendeks on terviseinfo kogumine (sh registrite arendamine ning meetmed, et koguda rohkemobjektiivset terviseinfot <strong>ja</strong> andmeid tervisekäitumise kohta), mis on kriitilise tähendusega,sest seda ei saa hiljem järele teha; tervisemõjurite (sh vaimne <strong>ja</strong> füüsiline keskkond) analüüsimine; <strong>tervishoiu</strong>korralduse uuringud, sho teenuste kättesaadavuse hindamine,o <strong>tervishoiu</strong>ökonoomika – teenuste <strong>ja</strong> tehnoloogiate kulutõhususe hindamine.Samuti tuleb tähelepanu pöörata teemadele, mis on aluseks suurele osale välditavatestsurmapõhjustest <strong>ja</strong> kaotatud eluaastatest: alkoholi tarbimine <strong>ja</strong> suitsetamine, õnnetusjuhtumite esinemine, probleemid vaimse tervisega.Ennetuse <strong>ja</strong> sekkumistegevuste vallas tuleks muuhulgas põh<strong>ja</strong>likult analüüsida olemasolevate<strong>programmi</strong>de efektiivsust.Kui vaadelda 10 aasta perioodi, siis tuleks kindlasti jätkuvalt panustada eelnevalt mainitudvaldkondadesse, sest vastasel korral on oht, et tehtud edusammudele ei ehitata edasisi arenguid.Lisaks tuleks keskenduda valdkondadele, mis on rahvastiku tervisele kasvava mõjuga: vähiuuringud; kroonilised haigused; vananemine, sh töövõime säilitamine <strong>ja</strong> elukvaliteet vanemas eas; taastusravi (seoses nii vananemise kui ka krooniliste haiguste trendiga); haiguste varane avastamine – varakult (st aastaid enne diagnoosi) leitavad biomarkerid võiriskitegurid on oluline teema juba 5 aasta perspektiivis, kuid kindlasti 10 aasta jooksul; geneetika (sh epigeneetika), epidemioloogia <strong>ja</strong> ekspositsiooni<strong>teadus</strong>e (exposure science) 21parem seostamine.21 Teadusharu, mis uurib inimese kokkupuudet erinevate haigusi põhjustavate ohuteguritega.74
9.3. Eesti kompetentsid olulise ma<strong>ja</strong>ndusliku mõjuga <strong>tervishoiu</strong>valdkondadesKuigi ei saa öelda, et Eestis oleks teatud kriitilise tähtsusega <strong>tervishoiu</strong> <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong><strong>arendustegevuse</strong>ga seotud valdkonnad päris puudu, esineb siiski olulisi probleeme. Neistkaalukaimaks on liiga väikse mahuga kompetents teatud <strong>teadus</strong>harudes (vt ptk 4 <strong>ja</strong> 5). Selliste<strong>teadus</strong>harudena tõid eksperdid väl<strong>ja</strong>:1) <strong>tervishoiu</strong>korraldus <strong>ja</strong> -ökonoomika – kompetentsi peetakse üldiselt heaks, kuid sellegategelevad üksikud teadlased <strong>ja</strong> puuduvad tugevad uurimisgrupid;2) ennetuse (sh skriiningu) ning sekkumise planeerimine <strong>ja</strong> hindamine – va<strong>ja</strong> on rohkemmultidistsiplinaarset lähenemist (epidemioloogia, käitumis<strong>teadus</strong>te, sotsioloogia jm<strong>teadus</strong>harude kaasamist) planeerimises <strong>ja</strong> <strong>programmi</strong>de kompleksses hindamises, samutioleks va<strong>ja</strong> juba olemasolevate teadmiste kriitilist analüüsi <strong>ja</strong> läbitöötamist, millest lähtuvaltselguvad võimalikud perspektiivsed sekkumise/ennetuse valdkonnad <strong>ja</strong> meetodid ningtäiendavate uuringute va<strong>ja</strong>dus;3) metodoloogilise kompetentsi arendamine (sh biostatistika <strong>ja</strong> epidemioloogia meetodid,bioinformaatika) annab tugevama aluse nii biomeditsiini kui rahva<strong>tervishoiu</strong>valdkondadele;4) paljudes kliinilise meditsiini valdkondades on teadlaste hulk väga väike, mis pärsibtulemuslikku <strong>teadus</strong>tegevust, lisaks leiti, et algatusvõime on vähene – rahvusvahelistesuuringutes osaletakse põhiliselt partnerina;5) nii füüsilise keskkonna kui psühhosotsiaalsete tervisemõjurite uurimine (ntkeskkonnatervishoid; tervisepsühholoogia) on kaetud vaid osaliselt, lisaks on sellegategelevate teadlaste hulk väga väike.Selle tulemusena saab muuta <strong>tervishoiu</strong>süsteemi kuluefektiivsemaks <strong>ja</strong> rahvastiku tervise seisundiparanemise kaudu kasvab töövil<strong>ja</strong>kus, mis mõjub soodsalt Eesti üldisele ma<strong>ja</strong>nduskeskkonnale.Bibliomeetriline analüüs <strong>ja</strong> eksperthinnangud näitasid, et biomeditsiinis (sh vähiuuringutes,immunoloogias, neuroloogias, farmakoloogias) on olemas <strong>teadus</strong>e kriitiline mass. Pikemasperspektiivis võib nende valdkondade saavutustel olla Eestis rahvastiku tervisele oluline mõju,kuid puudub tööstus, mis neid saavutusi rakendaks (nt ravimitööstus). Sestap tuleks oluliselttihendada <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong> ning ettevõtluse seoseid, muuhulgas tõsta teadlaste teadmisiettevõtlusest (sh intellektuaalomandist <strong>ja</strong> patenteerimisest) <strong>ja</strong> soodustada ettevõt<strong>ja</strong>te tegutsemist<strong>teadus</strong>mahukates ma<strong>ja</strong>ndusharudes.Teadus- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong> ning ettevõtluse omavaheliste seoste puhul tuuakse Eesti <strong>ja</strong>oksperspektiivikate aladena väl<strong>ja</strong> veel <strong>tervishoiu</strong>turismi ning infotehnoloogilisi rakendusi <strong>tervishoiu</strong>s.Parimaid võimalusi nähakse eelkõige <strong>tervishoiu</strong>teenuste ekspordis ning e-<strong>tervishoiu</strong> lahendusteväl<strong>ja</strong>töötamise <strong>ja</strong> eksportimise valdkondades.9.4. Prioriteetsed <strong>teadus</strong>harudPrioriteetsete <strong>teadus</strong>harude valik oleneb suurel määral valdkonnast – kas tegemist on rahvatervise,kliinilise meditsiini või biomeditsiiniga (vt ptk 3, 4 <strong>ja</strong> 6). Rahvatervise puhul on oluline, et kaetudsaaks võimalikult paljud Eesti <strong>ja</strong>oks olulised <strong>teadus</strong>harud, sest iga riigi probleemid eristuvadmõnevõrra teistest. Prioriteetide seadmisel saab lähtuda eelkõige peamistest suremuse põhjustest(südame- <strong>ja</strong> veresoonkonna haigused, kasva<strong>ja</strong>d, õnnetusjuhtumid <strong>ja</strong> traumad) <strong>ja</strong> haigestumisest(lisanduvad hingamisteede <strong>ja</strong> nakkushaigused ning vaimne tervis).75