Riikliku tervishoiu teadus- ja arendustegevuse programmi toetav ...
Riikliku tervishoiu teadus- ja arendustegevuse programmi toetav ...
Riikliku tervishoiu teadus- ja arendustegevuse programmi toetav ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
kvantitatiivsete analüüside hulk väike. Samas on hinnatud, kuivõrd kasulikud on investeeringuderinevates valdkondades (Health Economics Research Group 2008), kuid kahjuks ei saa sellealusel valdkondi omavahel adekvaatselt hinnata. Veelgi enam, selle alusel ei saa otsustada, milline<strong>teadus</strong> on <strong>tervishoiu</strong> mõjuta<strong>ja</strong>na efektiivseim. Kui võrrelda hinnatud südame-veresoonkonna <strong>ja</strong>vaimse tervise <strong>teadus</strong>tegevuse tulusust, siis vastavad näita<strong>ja</strong>d (39% <strong>ja</strong> 37%) on sisuliselt võrdsed(Health Economics Research Group 2008); teiste valdkondade puhul hinnangud puuduvad.Teisalt on näiteks leitud, et igale riigipoolsele investeeringule farmaatsia valdkonna alus<strong>teadus</strong>tesselisandub 1,69-kordne <strong>ja</strong> igale kliinilise uuringu investeeringule 0,4-kordne maht erasektoriinvesteeringuid <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> arendustegevusse (Toole 2007). Seega on erasektori kaasamine olulinejuba <strong>teadus</strong>uuringute faasis.Prioriteetsust hinnatakse erinevatest aspektidest lähtuvalt. Ühelt poolt võib seda teha johtuvalttervist mõjutavate faktorite olulisusest. Näiteks Eestis on käibel WHO ekspertide poolt pakutudmääratlus, et rahvastiku tervisest 50% oleneb eluviisist, 20% geenidest, 20% keskkonnast <strong>ja</strong> 10%arstiabist (põhineb USA teadlaste analüüsil, vt Healthy People 1979). Erinevates <strong>teadus</strong>likeslähenemistes leidub küll eriarvamusi nende tegurite olulisuse osas, kuid faktorid on samad(näiteks: Knol et al 2009). Teiseks prioriteetsuse põhjendamisviisiks on tegurid, mis vähendavadkvaliteetset eluiga (eeskätt tervena elatud eluaastaid). Lisaks peetakse <strong>tervishoiu</strong>alaseid <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong>arendusvaldkondi oluliseks tulenevalt sellest, kui hästi need tagavad <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> arendustööjätkusuutlikkust, kui kuluefektiivsed on need valdkonnad Eesti <strong>tervishoiu</strong> seisukohalt, kastegeldakse spetsiifiliselt Eesti probleemidega <strong>ja</strong> millisel tasemel on valdkond juba väl<strong>ja</strong> kujunenud.Hiljutises üle-Euroopalises valitsusasutusi <strong>ja</strong> <strong>tervishoiu</strong>alaseid mittetulundusühinguid (public healthassociations) kaasavas uuringus selgitati väl<strong>ja</strong> rahvatervise alase uurimistöö prioriteetsed suunadEuroopa erinevates maades (McCarthy et al. 2009). Uuringust selgus, et Põh<strong>ja</strong>-Euroopa riikiderahvatervise uurimisprioriteetideks on <strong>tervishoiu</strong>teenused <strong>ja</strong> patsiendiohutus. Lõuna-Euroopamaade põhilised prioriteedid olid nakkushaiguste, <strong>tervishoiu</strong>teenuste <strong>ja</strong> südame-veresoonkonnahaiguste alased uuringud. Ida-Euroopas on tähtsateks prioriteetideks rahva<strong>tervishoiu</strong> valdkonnastoiduohutuse, keskkonna- <strong>ja</strong> töö<strong>tervishoiu</strong> alased uuringud.Jätkusuutlikkuse seisukohalt on oluline hea taseme tagamine tervise<strong>teadus</strong>te piisavalt laiasspektris: sellest sõltub nii arstiõppe kui ka rahva<strong>tervishoiu</strong> valdkondade väl<strong>ja</strong>õppe kvaliteet, seegakokkuvõttes kogu tervisesüsteemi toimimine.Tervishoiu kuluefektiivsuse seisukohalt peetakse kõige prioriteetsemateks valdkondadeksprekliinilise meditsiini ning rahvatervise <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> arendustööd. Rahva<strong>tervishoiu</strong> valdkonnaarendamine on eelkõige oluline <strong>tervishoiu</strong>süsteemi eesmärgipärase arengu seisukohalt; sellestloodetakse sisendit <strong>tervishoiu</strong> poliitikatele (hinnangud haigestumuse <strong>ja</strong> suremuse osas;terviseprobleemide sotsiaalma<strong>ja</strong>nduslik kulukus, millest lähtub ka hinnang kuluefektiivsusele).Rahva<strong>tervishoiu</strong><strong>teadus</strong> on oluline ka paremate ennetusmeetmete val<strong>ja</strong>töötamise seisukohalt.Avalikkuse teadlikkuse tõstmise <strong>ja</strong> käitumisharjumuste suunamisega saab ennetada haigestumisi,vigastusi jms, mis koormavad <strong>tervishoiu</strong>süsteemi.Ekspertide hinnangul on lisaks äärmiselt oluline Eesti-keskse <strong>tervishoiu</strong> <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong><strong>arendustegevuse</strong> eelisarendamine. Rahva<strong>tervishoiu</strong> valdkond on kontekstipõhine, kus mitmedkultuurilised <strong>ja</strong> sotsiaalma<strong>ja</strong>nduslikud aspektid mängivad olulist rolli indiviidi <strong>ja</strong> grupitervisekäitumises, aga ka <strong>tervishoiu</strong>süsteemi ülesehituses <strong>ja</strong> selle funktsionaalsuses. Just omakontekstipõhisuse tõttu ei saa tervisekäitumise <strong>ja</strong> <strong>tervishoiu</strong>süsteemide toimimise hinnangutestugineda ainult mu<strong>ja</strong>l läbi viidud uuringutele, vaid Eestis peaks olema oma ekspertiis selliseanalüüsi läbiviimiseks <strong>ja</strong> vastava arendustöö tegemiseks.Prioriteetsena märgiti ära ka juba tugevate valdkondade jätkuvat toetamist (tervise<strong>teadus</strong>tevaldkonnas eeskätt biomeditsiin, sh geneetika, genoomika, neuroloogia, immunoloogia). Nendevaldkondade edasine prioriteetsus on oluline, et tagada seni loodud infrastruktuuri <strong>ja</strong> spetsialistideväl<strong>ja</strong>õppesse panustatud ressursside tasuvus <strong>ja</strong> jätkuv areng.33