näiteks vigastuste strateegia alusdokumendis soovitatakse osade tervist kahjustavate mõjutustekohta eraldi dokument koostada, näiteks alkoholi strateegia.Tervisliku seisundi oluliseks determinandiks on keskkond, milles inimene elab <strong>ja</strong> töötab.Looduslikku <strong>ja</strong> tehiskeskkonnaga seonduvaid meetmeid käsitleb „Eesti Keskkonnastrateegiaaastani 2030“, mis sisaldab eraldi peatükki „Inimese tervis <strong>ja</strong> elu kvaliteet“. Strateegia eesmärgikson määratleda pikaa<strong>ja</strong>lised arengusuunad looduskeskkonna hea seisundi hoidmiseks, lähtudessamas keskkonna seostest ma<strong>ja</strong>ndus- <strong>ja</strong> sotsiaalvaldkonnaga ning nende mõjudest ümbritsevalelooduskeskkonnale <strong>ja</strong> inimesele. Strateegias käsitletakse inimese tervise peatükis kuut valdkonda –väliskeskkond, siseruum, toit, joogi- <strong>ja</strong> suplusvesi, jääkreostus, turvalisus <strong>ja</strong> kaitse. Kuivõrdennetustegevus on suhteliselt uus valdkond <strong>ja</strong> mitmes valdkonnas pole uuringutega tegeletud,käsitlevad inimese <strong>ja</strong> tervise valdkonna meetmed suhteliselt palju seire <strong>ja</strong> hindamise süsteemideväl<strong>ja</strong>töötamist. Näiteks väliskeskkonna, joogi <strong>ja</strong> suplusvee, toidu <strong>ja</strong> jääkreostuse alal on seatudoluliseks tegevussuunaks terviseriskide hindamise <strong>ja</strong> järelevalve süsteemi väl<strong>ja</strong>arendamineterviseriskide vähendamiseks <strong>ja</strong> maandamiseks. Tähtsaks peetakse ka infosüsteemi tõhustamistteadmispõhiste otsuste tegemise võimaldamiseks <strong>ja</strong> elanikkonna teadlikkuse tõstmiseks. Elaniketurvalisuse <strong>ja</strong> kaitse seisukohalt on oluline hädaolukorraks valmisoleku, kriisireguleerimise <strong>ja</strong>elanikkonna kaitse alaste <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> rakendusuuringute kavandamine ning koolitus- <strong>ja</strong>väl<strong>ja</strong>õppesüsteemi arendamine.Tervisekahjude ennetusega tegeleb ka „Liikumisharrastuse strateegiline arengukava 2006–2010“, mis keskendub tervislike eluviiside, täpsemalt liikumisharrastuse suurendamisele. Strateegiatoob väl<strong>ja</strong> viis valdkonda – sportimispaigad, tervisesportlaste arstiabi, infoteenindus- <strong>ja</strong>nõustamine, koolitus, teadmisvara <strong>ja</strong> selle levitamine harrasta<strong>ja</strong>tele, liikumisharrastusekorraldamine ning liikumisharrastuse suhtekorraldus- <strong>ja</strong> edenduskava. Suhteliselt palju tähelepanupööratakse erinevate uuringute korraldamisele, sealhulgas terviseuuringute <strong>ja</strong> andmetöötlusestandardiseerimine uuringutulemuste võrdlemiseks ning elanikkonna spordi- <strong>ja</strong> liikumisharrastusekaardistamine.3.4. Organisatsioonide arengukavadAsutuste arengukavade puhul on <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong> olulisuse käsitlemine tihedas seosesorganisatsiooni tegevusvaldkonnaga. Näiteks Tervise Arengu Instituut (TAI), mis on loodudki<strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong> teostamiseks, rõhutab oma arengukavas selle olulisust. SeevastuHaigekassa arengukavas on <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong>st oluliselt vähem räägitud.Sotsiaalministeeriumi arengukavas 2008-2011 käsitletakse eraldi tervisevaldkonda. Teadus- <strong>ja</strong><strong>arendustegevuse</strong>le pööratakse suhteliselt palju tähelepanu. Näiteks on kavandatavate tegevusteseas üle-Eestilise terviseuuringu läbiviimine, nakkushaiguste seire- <strong>ja</strong> teavitamissüsteemitõhustamine, keskkonnategurite tervisemõjude seire va<strong>ja</strong>duse määratlemine ning toimiva süsteemiloomine, e-Tervise süsteemide arendamine.Tervise Arengu Instituudi Arengukava 2005-2009 kohaselt on TAI missiooniks Eestirahvastiku tervise <strong>ja</strong> elukvaliteedi järjepidev edendamine parimal teadmisel põhineva arendus- <strong>ja</strong>rakendustegevuse kaudu. TAI rolli tervisevaldkonna <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong> arendamiselkätkeb tervise- <strong>ja</strong> <strong>tervishoiu</strong>valdkonna registrite haldamist <strong>ja</strong> analüüsi; sekkumistegevusetõenduspõhine arendamine, seire <strong>ja</strong> tõhususe hindamist; metodoloogiliselt kõrgprofessionaalset<strong>teadus</strong>tööd ning koostööd Eesti kõrgkoolidega; tervise- ning sotsiaalvaldkonnas töötavateleprofessionaalidele süstemaatilise täiendkoolituse tagamist.Eesti Haigekassa tegevuse eesmärk on ravikindlustushüvitiste võimaldamine kindlustatudisikutele, seega käsitleb Eesti Haigekassa arengukava 2010-2013 <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> arendustegevustoluliselt väiksemal määral <strong>ja</strong> pigem kaudselt. Haigekassa on seadnud oma strateegilisteks <strong>ja</strong>28
arengueesmärkideks muuhulgas kujundada inimeste teadlikkust <strong>ja</strong> suunata tervisekäitumist. Samastuuakse väl<strong>ja</strong>, et tegevuse tulemuslikkuse suurendamiseks on va<strong>ja</strong>lik arendada koostööd nii Eesti<strong>teadus</strong>keskustega (TAI, TÜ, sh TÜ <strong>tervishoiu</strong> instituut), riigiasutustega kui patsientide ningerialaühendustega. See tähendab, et meetmete kujundamisel peetakse küll tõenduspõhisustoluliseks, kuid toetutakse teiste organisatsioonide tulemustele.Üha enam tuuakse väl<strong>ja</strong>, et tegeleda ei tuleks ainult haiguste <strong>ja</strong> tervisekahjudega, vaid ka ennetuse,sh tervisekäitumuslike valikute soodustamise, tervist <strong>toetav</strong>a keskkonna arendamise ningsotsiaalse kaitse <strong>ja</strong> <strong>tervishoiu</strong>süsteemi osade integratsiooni parandamisega.3.5. Euroopa tasandi algatusedTervishoiu <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong> juures on olulised ka üle-Euroopalised initsiatiivid naguEuroopa Teadusruum (European Research Area – ERA). Selle aluseks on nn Ljubl<strong>ja</strong>na protsess(2008), mis loob võimalused hästiorganiseeritud partnerluseks liikmesmaade <strong>ja</strong> assotsieerunudmaade ning Euroopa Komisjoni vahel. Võimalikeks sisenditeks on ühine pikaa<strong>ja</strong>line visioonEuroopa <strong>teadus</strong>ruumist, mis peaks olema aluseks tulevikus planeeritud tegevustele ning paremalejuhtimisele <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong> koordineerimisel (Koppel 2009).Euroopa Teadusruum seab viis initsiatiivi:• Euroopa koostöö teadlaste <strong>ja</strong>oks;• ühisprogrammeerimine;• tipptasemel infrastruktuurid;• ERA avatus ülejäänud maailmale;• tehnoloogiasiire <strong>ja</strong> intellektuaalomand.Kõik nimetatud initsiatiivid on as<strong>ja</strong>kohased ka Eesti kontekstis.Konkureerides Ameerika <strong>ja</strong> Aasiaga on äärmiselt tähtis Euroopa-sisene koostöö eri<strong>teadus</strong>valdkondades. Selle realiseerumiseks peaks Euroopa olema andekatele teadlasteleatraktiivne, suurendama mobiilsust asutuste, sektorite <strong>ja</strong> riikide vahel, tagama avatud konkursid <strong>ja</strong>grantide portatiivsuse, head töötingimused ning teadlaste ettevalmistamise <strong>ja</strong> enesetäiendamisevõimaluste parandamise.Üheks oluliseks protsessiks ERA-s on ühisprogrammeerimine, mille üks peamistest väl<strong>ja</strong>kutseteston tervis, mis on Euroopa vananeva rahvastiku kontekstis muutumas järjest olulisemaks. Kunaüksikute riikide võime lahendada suuri probleeme on väikesed <strong>ja</strong> ressursid killustatud, peaks ühine<strong>teadus</strong> <strong>ja</strong> arendustegevus aitama kaasa suurte Euroopa ühiskonna ees seisvate probleemidelahendamisele. Ühisprogrammeerimine tugineb liikmesmaade initsiatiivil <strong>ja</strong> ülesnäidatud huvil,va<strong>ja</strong>lik on strateegiline lähenemine ning see rakendub liikmesmaade enese poolt valitud kujul.Siinkohal on tuleb märkida, et tegevused kavandatakse ülevalt alla, mida on soovitatud kakäesoleva riiklikku <strong>tervishoiu</strong> <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> <strong>arendustegevuse</strong> <strong>programmi</strong> puhul. Olulised on ka selged<strong>ja</strong> realistlikud eesmärgid, selge lisandväärtus olemasolevale finantseerimissüsteemile <strong>ja</strong> kaasatudpartnerid. Eraldi on ERA puhul rõhutatud avatust ülejäänud maailmale.Ka on Eesti aktiivselt osalenud rahvusvahelistes teadmiste ringluses läbi mitmete <strong>programmi</strong>denagu ERA-Net, Euroopa Teadusfond, Norra <strong>teadus</strong>koostöö finantsskeem jne. Eesti on sõlminudmitmeid kokkuleppeid või programme peaaegu 50 riigiga, milles sätestatakse vastastikune heakoostöötahe (Haridus -<strong>ja</strong> Teadusministeerium 2010). Enamik nendest on üldised raamlepingud,milles sätestatakse vastastikune hea koostöötahe ning lepingupooltele ei kaasne kohustust29