Riikliku tervishoiu teadus- ja arendustegevuse programmi toetav ...
Riikliku tervishoiu teadus- ja arendustegevuse programmi toetav ...
Riikliku tervishoiu teadus- ja arendustegevuse programmi toetav ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
senisest süstemaatilisem uurimine <strong>ja</strong> <strong>tervishoiu</strong>ökonoomika arendamine võimaldaks edendada<strong>tervishoiu</strong>süsteemi tulemuslikkuse hindamist. Nii epidemioloogiliste, psühholoogiliste, sotsiaalkultuuriliste,aga ka ökonomeetriliste uuringutulemuste parem kaasamine aitaks väl<strong>ja</strong> kujundadaEesti kontekstis paremini rakenduvaid <strong>ja</strong> efektiivsemaid ennetus-, diagnostika <strong>ja</strong> ravimeetmeid.Senisest mitmekülgsem diskussioon <strong>ja</strong> ekspertide kaasamine poliitiliste otsuste tegemisel lubakssenisest paremini hinnata rakendatud <strong>tervishoiu</strong><strong>programmi</strong>de tõhusust.Tervishoiu poliitiliste meetmete teadmistepõhisemaks muutmise eelduseks on tõhus <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong>arendustegevus. Veelgi enam tuleks panustada riiklikus <strong>tervishoiu</strong>süsteemis töötavate ametnikepidevasse täiendõppesse, et olla võimalikult operatiivselt kursis Eesti rahva tervise trendidega,uuenenud uurimistöö-, diagnostika- <strong>ja</strong> ravivõtetega. Ametnike parem teadlikkus Eesti <strong>tervishoiu</strong>väl<strong>ja</strong>kutsetest <strong>ja</strong> võimalustest aitaks kaasa as<strong>ja</strong>tundlikemate poliitikate väl<strong>ja</strong>töötamisele <strong>ja</strong>tõhusamale ekspertide kaasamisele nende meetmete kujundamisel.Tervishoiusüsteemi nõrkade kohtade osas tõid paljud eksperdid väl<strong>ja</strong> ka haiglavõrgu <strong>ja</strong> selletakerdunud reformi, mis tuleks lõpule viia. Leiti, et suurimateks probleemideks on otsustamatus <strong>ja</strong>samuti rahastamise jätkusuutlikkuse puudumine. Intervjueeritute sõnul tuleks põh<strong>ja</strong>likumaltanalüüsida, millist haiglavõrku suudab Eesti üleval pidada. Teise suure probleemina märgiti ärataastusravi, sest ressurss, mis suunatakse taastusravisse on väga väike võrreldes aktiivraviga.Lisaks on antud sektoris suur omaosalus. Samas nähti olulisi probleeme ka aktiivravis, mis va<strong>ja</strong>kstäiendavaid analüüse selle toimimise <strong>ja</strong> edukuse kohta. Probleemid haiglavõrgus mõjutavad kanoorem-arstide <strong>ja</strong> arst-residentide soovi minna vaid teatud haiglatesse, mis tekitab teistes haiglatespersonali puuduse.2.5. Terviseinfo kogumine <strong>ja</strong> analüüs EestisWHO Euroopa ministrite poolt vastu võetud Tallinna harta (2008) rõhutab rahvatervise kohtakäiva info kogumise <strong>ja</strong> analüüsi olulisust tervisesüsteemi toimimiseks. Tervisesüsteemi allmõeldakse siin kõigi ressursside jm kogumit, „mille esmane ülesanne on parandada, säilitada <strong>ja</strong>taastada tervist“ (Tallinna harta 2008). See tähendab nii rahvastiku tervise käiva info regulaarset <strong>ja</strong>süstematiseeritud kogumist <strong>ja</strong> säilitamist (registrid, küsitlused, uuringud) kui ka sellest vähem võirohkem kokkuvõtlike analüütiliste ülevaadete koostamist. Viimase kümne aasta jooksul onilmunud kaks ülevaatlikumat käsitlust: „Estonia – Health system performance assessment, 2009Snapshot“ (Veillard et al 2010) <strong>ja</strong> „Eesti rahva tervis 1991-2000“ (Haldre et al 2001), milleteemastik kattub ainult osaliselt.Peamised terviseinfo allikad on järgmised.1. <strong>Riikliku</strong>d andmekogud (registrid), näiteks ravikindlustuse andmekogu, vähiregister jne.Nende andmekogude pidamine on sageli sätestatud seadusega ning need sisaldavad(eeldatavalt) infot kõigi juhtude kohta ehk on täielikud.2. Üleriigilised uuringud, mille põhieesmärgiks on ülevaate saamine rahvastiku tervisest:näiteks Eesti terviseuuring (O<strong>ja</strong> et al 2008), täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumiseuuring (Tekkel et al 2008), kooliõpilaste tervisekäitumise uuring (Aasvee et al 2009) jt.Need on enamasti küsitlusuuringud, mis seavad eesmärgiks representatiivse valimi ningülevaatlikkuse saavutamise, kuid vastamine/osalemine on vabatahtlik ning osalusmäärvõib seetõttu olla väga varieeruv.3. Muud uuringud, mida korraldavad ülikoolid ning teised <strong>teadus</strong>- <strong>ja</strong> arendusasutused.Nende eesmärgiks on enamasti mingi terviseprobleemi või sihtgrupi põh<strong>ja</strong>likum uurimine;oluliseks terviseinfo allikaks on eelkõige suuremad kohortuuringud, kus lisaks intervjuulevõi küsitlusele mõõdetakse terviseseisundit või viiakse läbi kliinilised intervjuud. Selliste21