Sažetak za javni uvid - Procjena utjecaja na okoliš
Sažetak za javni uvid - Procjena utjecaja na okoliš
Sažetak za javni uvid - Procjena utjecaja na okoliš
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG2. PODACI O NOSITELJU ZAHVATANaziv i sjedište tvrtke:EKO-KOTOR d.o.o.Josipa Slavenskog 740329 KotoribaMatični broj: Matični broj: 2633752MBS: 070092377OIB: 15641893226Odgovor<strong>na</strong> osoba:Ivan KosTelefon: 098 723 304E-mail:ivan.kos@elkos.hr3
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG3. OPIS ZAHVATALokacija planiranog <strong>za</strong>hvata <strong>na</strong>lazi se <strong>na</strong> području općine Kotoriba u Međimurskoj županiji(Slika 1.1.1. – 1.). Međimurje je smješteno <strong>na</strong> dodiru dviju velikih reljefnih cjeli<strong>na</strong> – IstočnihAlpi i Panonske nizine, <strong>na</strong> temelju čega su definirane dvije morfološke cjeline: brežuljkastogornje i nizinsko donje Međimurje. Ovaj prostor <strong>na</strong> sjevero<strong>za</strong>padu Hrvatske, prometno<strong>na</strong>jpove<strong>za</strong>nijem dijelu s Europom, omeđen je prirodnim granicama – rijekom Murom <strong>na</strong>sjeveru i istoku i rijekom Dravom <strong>na</strong> jugu. Opći<strong>na</strong> Kotoriba prostire se <strong>na</strong> krajnjem istočnomprostoru Međimurske županije, uz rijeku Muru, odnosno državnu granicu s Mađarskom imanjim dijelom uz županijsku granicu s Koprivničko-Križevačkom županijom. Gustoća<strong>na</strong>seljenosti Općine, prema posljednjem popisu stanovništva iznosi 125 st/km 2 . Prostorpripada općini Kotoriba, a lokacija <strong>za</strong>hvata je locira<strong>na</strong> uz <strong>na</strong>jbliže mjesto Kotoriba. Južno oduže lokacije smještaja <strong>na</strong>lazi se stari meandar Drave koji ujedno predstavlja i granicu<strong>za</strong>hvata. Pristup parceli je preko postojećeg makadamskog puta <strong>na</strong> sjevero-istočnoj stranikoji se odvaja od lokalne ceste u Kotoribi. Unutar farme biti će moguć kružni tok prometa.Spajanje građevine <strong>na</strong> komu<strong>na</strong>lnu infrastrukturu je predviđeno <strong>na</strong> postojeće instalacije i <strong>na</strong>buduće instalacije koje se planiraju izgraditi u tu svrhu, a sve prema posebnim projektima <strong>za</strong>priključenje građevine <strong>na</strong> komu<strong>na</strong>lnu infrastrukturu.Za potrebe <strong>za</strong>hvata a<strong>na</strong>lizira<strong>na</strong> je mogućnost smještaja objekata peradarnika <strong>na</strong> lokaciji kakobi se optimalno iskoristilo područje koje obuhvaća površinu od oko 21,7 ha. Na mikrolokacijisu previđe<strong>na</strong> 15 peradarnika. Dispozicija objekata planiranog stanja prika<strong>za</strong><strong>na</strong> je <strong>na</strong> Prilogu1NS. S obzirom da je površi<strong>na</strong> <strong>na</strong>mijenje<strong>na</strong> držanju životinja 1.340,50 m 2 po peradarniku,proizlazi da je ukup<strong>na</strong> površi<strong>na</strong> (15 objekata) <strong>na</strong>mijenje<strong>na</strong> držanju životinja 20.107,50 m 2 .Ako se kao polazišne veličine uzmu dozvolje<strong>na</strong> masa peradi po jedinici površine od 33 kgžive mase/m 2 što je usklađeno s <strong>na</strong>jboljom praksom u zemljama Europske unije (Direktiva2007/43/EC o minimalnim pravilima <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu pilića koji se drže u svrhu proizvodnje mesa),te cilja<strong>na</strong> teži<strong>na</strong> tovnog pilića od 2,20 kg, proizlazi da je po 1 m 2 površine moguće držati 15jedinki. Iz <strong>na</strong>vedenoga proizlazi da je mogući, stvarni ukupni kapacitet farme u 15peradarnika 301.613 jedinki po turnusu. Realni i planirani kapacitet farme bit će 300.000jedinki po turnusu.S obzirom da jedan turnus traje 57 da<strong>na</strong>, od čega 42 da<strong>na</strong> otpada <strong>na</strong> tov, a 15 da<strong>na</strong> <strong>na</strong>sanitaciju i biološki odmor objekta, proizlazi da je godišnje moguće provesti maksimalno 6turnusa proizvodnje. Dakle, godišnji kapacitet farme u svih pet<strong>na</strong>est peradarnika iznosi1.800.000 jedinki (6 turnusa, svaki po 300.000 jedinki).Na planiranoj farmi planira<strong>na</strong> je izgradnja slijedećih objekata u funkciji rada farme i bioplinskogpostrojenja (Prilog 1NS.):1. Uprav<strong>na</strong> zgrada2. Parkiralište s ukupno 10 parkirnih mjesta (kod upravne zgrade)3. Vodosprema i uređaj <strong>za</strong> kondicioniranje vode4. Trafostanica5. Skladište mehani<strong>za</strong>cije farme6. Pakirnica7. Skladište posija8. Skladište kukuru<strong>za</strong>9. Skladište gnoja (ukupno dva objekta)4
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG10. Vaga11. Skladište krutog gnoja12. Bu<strong>na</strong>r13. Fermenter 114. Fermenter 215. Dozir<strong>na</strong> jedinica16. Pumpao<strong>na</strong>17. Digestor18. Objekt s motorom i generatorom (kogenerator)19. Baklja20. Sabir<strong>na</strong> jama21. Precrpno okno22. Kotlovnica23. Isparivač24. Spremnici UNP-a (ukupno 2 komada)25. Dezbarijera (ukupno 9 dezbarijera postavljenih <strong>na</strong> ulazima u peradarnike te <strong>na</strong>ulazu/izlazu s farme)26. Sabirno okno (ukupno 24 ok<strong>na</strong> <strong>na</strong> cijeloj lokaciji farme)27. Peradarnik (ukupno 15 objekata)28. Agregat (diesel)29. Skladište steljeParcela <strong>na</strong> kojoj se planira izgraditi farma <strong>za</strong> tov pilića obuhvaća k.č. br. 5678 površine 11,9ha i 5679 površine 9,8 ha u k.o. Kotoriba (sveukup<strong>na</strong> površi<strong>na</strong> iznosi 21,7 ha). (Prilog 1NS –preklopljen je <strong>na</strong> PGP).Predmetne čestice se prema Prostornom planu uređenja Općine Kotoriba i premakartogramu Uvjeti korištenja, uređenja i <strong>za</strong>štite prostora (Službeni glasnik MeđimurskeŽupanije 05/06 i 16/06), <strong>na</strong>laze u zoni planiranoj kao površine <strong>na</strong> kojima se mogu graditifarme <strong>za</strong> intenzivni uzgoj životinja – oz<strong>na</strong>ka PG. Prema izvatku iz katastra (tekstualni prilogStudije) predmetne katastarske čestice su oz<strong>na</strong>čene kao oranice.5
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG5.3. KULTURNO- POVIJESNA BAŠTINANa lokaciji <strong>na</strong> kojoj se planira izgradnja farme nema evidentiranih arheoloških lokaliteta nitispomenika kulturne baštine. Lokaciji <strong>na</strong>jbliži <strong>za</strong>štićeni lokaliteti kulturno-povijesnih vrijednostisu arheološki pojedi<strong>na</strong>čni lokaliteti – mjesno groblje (opći<strong>na</strong> Kotoriba) i prethistorijski lokalitetRožđe (opći<strong>na</strong> Donja Dubrava), te sakralne građevine – Žup<strong>na</strong> crkva Blažene Djevice Marijei Sv. Križa i građevi<strong>na</strong> starog župnog dvora (opći<strong>na</strong> Kotoriba). Ovi lokaliteti neće bitinegativnih <strong>utjecaja</strong> reali<strong>za</strong>cijom planirane farme s obzirom da su prostorno dovoljno udaljeni(svi <strong>na</strong>vedeni lokaliteti <strong>na</strong>laze <strong>na</strong> udaljenosti većoj od 2 km od lokacije <strong>za</strong>hvata).5.4. BUKAUtjecaj buke tijekom građenjaNa području gradilišta odvijati će se uobičajene aktivnosti gradnje, a buka koja će pri tome<strong>na</strong>stajati potjecati će od klasične graditeljske mehani<strong>za</strong>cije i transportnih sredstava(utovarivači, bageri, buldožeri, di<strong>za</strong>lice, kompresori, kamioni i sl.). Kako su veći<strong>na</strong> tih izvoramobilni njihove se pozicije mjenjaju.Uzimajući u obzir udaljenost prvih <strong>na</strong>seljenih objekata (<strong>na</strong>selje Kotoriba koje je od lokacije<strong>za</strong>hvata udaljeni 1.275 m sjevero<strong>za</strong>dapadno od farme i bio-plinskog postrojenja) utjecaj buketijekom građenja neće predstavljati smetnju <strong>na</strong>jbližim <strong>na</strong>seljenim objektima. Negativni utjecajibuke seže do cca. 150 m udaljenosti od izvora buke (gradilišta) gdje iznosi cca 45 dBA.Negativni utjecaj povišenom razinom buke uslijed korištenja teške mehani<strong>za</strong>cije također jeocijenjen kao vrlo slab i iz razloga što će se radovi odvijati tijekom da<strong>na</strong> i što se radi ograđevinskim <strong>za</strong>hvatima koji će vrlo brzo biti realizirani.Utjecaj buke tijekom korištenjaNajveći problem <strong>utjecaja</strong> buke prilikom korištenja predmetnog <strong>za</strong>hvata izgradnje farme <strong>za</strong> tovpilića s bio-plinskim postrojenjem proizlazit će iz glasanja životinja, rada tipskih ventilacijskiheleme<strong>na</strong>ta objekata i klima uređaja u objektima farme odnosno drugih bučnih dijelovaopreme bio-plinskog postrojenja (pužni transporter, miješalice <strong>za</strong> miješanje supstrata, plinskimotor s generatorom, transformator), koja se može kretati u rasponu od 75 – 95 dB(A)ovisno o proizvođaču i literaturnom izvoru. Povišene razine buke mogu se očekivati i od radadiesel agregata (<strong>za</strong> slučaj nestanka električne energije) odnosno kao posljedica prometaosobnih i teretnih vozila (utovarivači, kamioni <strong>za</strong> dovoz/odvoz pilića, traktori, traktorskecisterne), koja se može kretati u rasponu od 60 – 95 dB (A). S obzirom <strong>na</strong> olakotne okolnosti:da će svi objekti <strong>za</strong> tov pilića i bio-plinsko postrojenje biti zvučno izolirani, da će sepoljoprivred<strong>na</strong> mehani<strong>za</strong>cija koristiti povremeno, da će se vrlo rijetko desiti da seistovremeno <strong>na</strong>đe veći broj poljoprivredne mehani<strong>za</strong>cije i kamio<strong>na</strong> u isto vrijeme <strong>na</strong> istommjestu i da će se sva mehani<strong>za</strong>cija i kamioni redovito tehnički održavati redovitim tehničkim10
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERGmehani<strong>za</strong>cije. Tijekom prometovanja može doći do prevrtanja kamio<strong>na</strong>, sudara, <strong>za</strong>krčenjaprometa i drugih akcide<strong>na</strong>ta koji mogu remetiti normalno odvijanje prometa. Povećanje brojakamio<strong>na</strong> tegljača svakako će utjecati <strong>na</strong> fizičku stabilnost prometnica (poljski put) a time i <strong>na</strong>normalno odvijanje prometa.Obzirom <strong>na</strong> poseb<strong>na</strong> pravila regulacije prometa <strong>na</strong> pristupnim prometnicama, neminovannegativan utjecaj <strong>na</strong> promet ocijenjen je kao umjereno negativan i u uvjetno prihvatljivimgranicama <strong>za</strong> zonu planiranog <strong>za</strong>hvata. Olakot<strong>na</strong> okolnost je što će se sama di<strong>na</strong>mikaodvo<strong>za</strong>/dovo<strong>za</strong> pilića obavljati u točno određenim vremenskim razmacima(dvomjesečno/godišnje) čime se može u<strong>na</strong>prijed preventivno djelovati <strong>na</strong> bilo kakveeventualne poremećaje u prometu. Naime, utovar se organizira u noćnim ili ranojutarnjimsatima, uglavnom po mraku a perad <strong>za</strong> klanje se ne smije prevoziti po cesti duže od osamsati od mjesta utovara, kada je njihov cilj klaonica. Odvoz ostalih sirovi<strong>na</strong> ili nusproizvoda slokacije farme obavljat će se u periodima kada to bude moguće s obzirom <strong>na</strong> dovoz i odvozpilića. U redovnim uvjetima, promet vozila, u i iz farme pilića ne bi trebao utjecati <strong>na</strong>normalno odvijanje prometa <strong>na</strong> području <strong>za</strong>hvata. Negativni utjecaji <strong>na</strong> odvijanje prometauslijed rada farme mogući su jedino u slučaju akcide<strong>na</strong>ta kada može doći do prevrtanja,sudara, <strong>za</strong>krčenja prometa i drugih akcide<strong>na</strong>ta koji mogu remetiti normalno odvijanjeprometa.A<strong>na</strong>lizom svih gore <strong>na</strong>vedenih <strong>utjecaja</strong> ocjenjuje se da će negativni utjecaji uslijed povećanjabroja kamio<strong>na</strong> <strong>za</strong> dovoz/odvoz pilića, dovoz sirovi<strong>na</strong>, odvo<strong>za</strong> izlaznih proizvoda,svakodnevnog prometovanja osobnih vozila i poljoprivredne mehani<strong>za</strong>cije <strong>na</strong> prometnice ipromet u <strong>okoliš</strong>u <strong>za</strong>hvata biti umjeren, uz poduzimanje mjera <strong>za</strong>štite.5.7. ŠUMARSTVOTijekom izgradnje i korištenja <strong>za</strong>hvata neće doći do negativnih ili bilo kojih drugih <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong>šume, budući da u široj okolici <strong>za</strong>hvata nema kako šuma, tako niti šumskog zemljišta.5.8. LOVSTVONegativan utjecaj <strong>na</strong> divljač imati će jedino poveća<strong>na</strong> buka i prisutnost ljudi <strong>na</strong> farmi tijekomizgradnje objekta. Tijekom eksploatacije taj će utjecaj biti z<strong>na</strong>tno manji, ali i dalje prisutan.Budući da se izgradnjom <strong>za</strong>hvata ne presijecaju migratorni putovi divljači, ne dolazi dofragmentacije ili presijecanja staništa niti z<strong>na</strong>tnijeg smanjivanja površine lovišta, može se<strong>za</strong>ključiti da <strong>za</strong>hvat izgradnja farme <strong>za</strong> tov pilića i bio-plinskog postrojenja neće negativnoutjecati <strong>na</strong> lovišta i divljač <strong>na</strong> predmetnom području.14
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG5.9. UTJECAJ NA STANOVNIŠTVO5.10. EKOLOŠKE NESREĆEUtjecaj u slučaju ekološke nesreće tijekom izgradnjeTijekom izgradnje mogući su slijedeći akcidentni negativni utjecaji: ukoliko se ne predvidi fazni pristup građenja koji ostavlja dovoljno slobodnog prostora<strong>za</strong> pravilnu organi<strong>za</strong>ciju gradilišta, regulaciju tijekova materijala, radnih strojeva i<strong>za</strong>poslenika, ako dođe do nekontroliranog ispuštanja goriva i mazivih tvari iz transportnih vozila(zbog neispravnog skladištenja, manipuliranja ili curenja uvjetovanoga tehničkimneispravnostima stacio<strong>na</strong>rnih ili pokretnih mehaničkih uređaja) i upijanje takvihtekući<strong>na</strong> u tlo, odnosno kopne<strong>na</strong> staništa flore i faune, zbog nepropisnog zbrinjavanja veće količine građevinskog i komu<strong>na</strong>lnog otpada, u slučaju požara <strong>na</strong> otvorenom, nesreće uzrokovane višom silom (udar groma, ekstremno nepovoljni vremenski uvjetii sl.), tehničkim kvarom i/ili ljudskom greškom, u slučaju obori<strong>na</strong> jačeg intenziteta može doći do plavljenja lokacije <strong>za</strong>hvata 4 .Utjecaj u slučaju ekološke nesreće tijekom korištenjaNegativni utjecaji tijekom rada farme mogući su u slučaju slijedećih akcidentnih situacija: u slučaju istjecanja procesnih voda ili gnojiva iz spremnika <strong>za</strong> prijem procesnih vodaili spremnika fermentirane mase (organsko tekuće gnojivo) – negativni utjecaj <strong>na</strong>podzemne vode i površinske ka<strong>na</strong>le (živi svijet u njima), uslijed nefunkcioniranja ili neodržavanja sustava odvodnje oborinskih voda (mogućipropusti u odvodnji i prodiranje oborinskih voda u objekte <strong>za</strong> vrijeme obori<strong>na</strong> većegintenziteta) – negativni utjecaj <strong>na</strong> podzemne i površinske vode te <strong>na</strong> tlo, ukoliko se masti, ulja i ostale onečišćene tekućine koje dospiju <strong>na</strong> cestu izlijevajudirektno u okolno područje (stanište) požar u objektima – negativan utjecaj <strong>na</strong> zrak i tlo. poplava <strong>na</strong> području <strong>za</strong>hvata.Navedeni mogući negativni utjecaji izbjeći će se odgovarajućim projektiranjem,izgradnjom i organi<strong>za</strong>cijom rada <strong>na</strong> farmi te pridržavanjem svih mjera i programapraćenja <strong>okoliš</strong>a.Na području <strong>za</strong>hvata će biti postavljen spremnik UNP koji će biti dimenzioniran <strong>na</strong> potrebefarme. Za spremnik UNP morat će se poštivati <strong>za</strong>htjevi Pravilnika o ukapljenom <strong>na</strong>ftnomplinu (NN 117/07).4 Obra<strong>na</strong> od poplave Općine Kotoriba je u potpunosti riješene i to obrambenim ansipom uz rijeku Muru dužine 11,30 km iuspornim <strong>na</strong>sipom uz Kotoripski ka<strong>na</strong>l dužine 2 x 1,90 km.15
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG6. UTJECAJI ZAHVATA NA STANOVNIŠTVO I OKOLIŠ KOJIĆE BITI MJERAMA ZAŠTITE SVEDENI NA PRIHVATLJIVURAZINU6.1. BIORAZNOLIKOSTUtjecaj <strong>na</strong> ekološke sustave i staništaIzgradnjom planiranog <strong>za</strong>hvata neće se <strong>za</strong>dirati u šumsko područje, u područje vlažnihlivada niti u vode<strong>na</strong> staništa koje se <strong>na</strong>laze u blizini predmetne farme.Utjecaj <strong>na</strong> ekološke sustave i staništa tijekom građenjaIzgradnjom farme utjecaj <strong>na</strong> floru i faunu je neminovan. Dolazi do smanjenja površine kojuprekrivaju biljne vrste koje ujedno predstavljaju staništa životinjskim vrstama (nepovratnigubitak dijela poljoprivrednih površi<strong>na</strong>).Postojeća flora pripada poljoprivrednim kulturama, korovnoj ili ruderalnoj vegetaciji, i <strong>na</strong>području lokacije <strong>za</strong>hvata nije <strong>za</strong>stuplje<strong>na</strong> s niti jednom <strong>za</strong>štićenom vrstom, tako da možemoreći da će utjecaj <strong>na</strong> biljni pokrov biti malen. Na području lokacije <strong>za</strong>hvata nisu <strong>za</strong>bilježene<strong>za</strong>štićene biljne vrste.Utjecaj <strong>za</strong> vrijeme gradnje bit će ograničen <strong>na</strong> površinu same lokacije <strong>za</strong>hvata, gdje ćetijekom rada mehani<strong>za</strong>cije doći do kratkotrajnog <strong>utjecaja</strong> prašinom <strong>na</strong> floru i bukom <strong>na</strong>faunu šireg područja <strong>za</strong>hvata.Tijekom radova doći će do devastacije okolnih površi<strong>na</strong> (radnog pojasa) jer će se po timpovrši<strong>na</strong>ma (radnom pojasu) kretati mehani<strong>za</strong>cija. Područje radnog pojasa će se <strong>na</strong>konizgradnje rekultivirati.Tijekom izgradnje može doći do negativnog <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> kopne<strong>na</strong> staništa predmetnogpodručja <strong>za</strong>hvata:ukoliko se ne osigura odgovarajući pristup gradilištu, već se nepotrebno uništavajudodatne površine okolnih kopnenih staništaukoliko se građevinski i drugi otpad <strong>na</strong>stao tijekom izgradnje odlaže <strong>na</strong> okolnepovršine.Utjecaj <strong>na</strong> ekološke sustave i staništa tijekom korištenjaZbog ograničene površine područja <strong>za</strong>hvata neće doći do poremećaja u sastavu faune teće svi predstavnici iste moći opstati <strong>na</strong> staništima u blizini područja <strong>za</strong>hvata. Predstavnicifaune će <strong>na</strong>jvjerojatnije izbjegavati predmetno područje zbog povećane razine buke iprisustva ljudi.Tijekom korištenja može doći do negativnog <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> kopne<strong>na</strong> staništa predmetnogpodručja <strong>za</strong>hvata ukoliko se masti, ulja i ostale onečišćene tekućine koje dospiju <strong>na</strong> cestuizlijevaju direktno u okolno područje (stanište), što će se spriječiti mjerama <strong>za</strong>štite.16
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERGUtjecaj <strong>na</strong> <strong>za</strong>štićene dijelove prirodePlanirani <strong>za</strong>hvat <strong>na</strong>lazi se unutar područja <strong>za</strong>štićenog krajobra<strong>za</strong> rijeke Mure, te u blizinipodručja planiranog ornitološkog rezervata uz rijeku Muru (oko 300 m udaljenosti) i područjaRegio<strong>na</strong>lnog parka Mura – Drava (planirani <strong>za</strong>hvat se prostire oko 220 m jugo<strong>za</strong>padno odgranice Regio<strong>na</strong>lnog parka Mura – Drava, odnosno 640 m sjeveroistočno).Predmetni <strong>za</strong>hvat, planira<strong>na</strong> farma, biti će izgrađe<strong>na</strong> <strong>na</strong> poljoprivrednoj površini određenojvažećim prostorno – planskim dokumentima kao površi<strong>na</strong> <strong>na</strong> kojoj se mogu graditi farme <strong>za</strong>intenzivan tov životinja (PG).Izgradnjom planiranog <strong>za</strong>hvata neće se <strong>za</strong>dirati u šumska i vode<strong>na</strong> staništa koja se <strong>na</strong>laze ublizini lokacije <strong>za</strong>hvata te tako doći do direktnog <strong>na</strong>rušavanja obilježja z<strong>na</strong>čajnog krajobra<strong>za</strong>rijeke Mure. Ujedno, <strong>na</strong> poljoprivrednim površi<strong>na</strong>ma lokacije <strong>za</strong>hvata nisu <strong>za</strong>bilježene<strong>za</strong>štićene biljne i životinjske vrste.Tijekom korištenja može doći do negativnog <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> obilježja z<strong>na</strong>čajnog krajobra<strong>za</strong> rijekeMure u slučaju akcidentnih situacija te ukoliko se tekuća fa<strong>za</strong> iz bio-plinskog postrojenja nebude odlagala u skladu s <strong>na</strong>čelima dobre poljoprivredne prakse. Poštivajući i pridržavajući semjera <strong>za</strong>štite neće doći do tog negativnog <strong>utjecaja</strong>.Utjecaj <strong>na</strong> ekološku mrežuPlanirani <strong>za</strong>hvata <strong>na</strong>lazi se unutar područja ekološke mreže HR2000364, Mura važnopodručje <strong>za</strong> divlje svojte i stanišne tipove), te u blizini područja ekološke mreže HR2000399,Veliki Pažut (važno područje <strong>za</strong> divlje svojte i stanišne tipove), HR5000013, Drava (područjevažno <strong>za</strong> ptice, te ostale svojte i staništa) i HR1000013, Dravske akumulacije (među<strong>na</strong>rodnovažno područje <strong>za</strong> ptice).Sukladno glavnim uzrocima ugroženosti vrsta (ciljeva očuvanja) predmetnih područjaekološke mreže i stanišnih tipova, određeni su mogući negativni utjecaji tijekom korištenjapredmetnog <strong>za</strong>hvata <strong>na</strong> područja i ciljeve očuvanja ekoloških mreža, unutar/ u blizini kojih se<strong>za</strong>hvat <strong>na</strong>lazi:– utjecaj <strong>na</strong> vode: onečišćenje voda rijeka Mure i Drave, odnosno ka<strong>na</strong>la u blizini <strong>za</strong>hvatauzrokovano neadekvatnim ili loše održavanim sustavom odvodnje farme (oborinskevode, sanitarne vode, otpadne tehnološke vode, tekuće faze iz bio-plinskog postrojenja)– utjecaj <strong>na</strong> kakvoću zraka: ispuštanje dimnih plinova iz kotlovnice i diesel agregata farme(povremeno) te kontinuirano iz dimnjaka i povremeno iz baklje bio-plinskog postrojenjakoji nisu u skladu sa graničnim vrijednostima pojedinih spojeva dimnih plinova, sukladnovažećim <strong>za</strong>konskim odredbama– utjecaj od povećanja razine buke: <strong>na</strong>stao radom farme i bio-plinskog postrojenja tebukom od životinja <strong>na</strong> farmi– utjecaj od <strong>na</strong>stanka i zbrinjavanja otpada: ukoliko se sav <strong>na</strong>stali proizvodni opasni ineopasni otpad ne zbrinjava putem ovlaštenih sakupljača otpada nego se odlaže <strong>na</strong>prirodne površine okolo ili u krugu postrojenja– utjecaj <strong>na</strong> vrste i staništa koja su prepoz<strong>na</strong>te kao ciljevi očuvanja predmetnih područjaekološke mreže: negativan utjecaj onečišćenjem staništa (vodotoka) u slučajuneodržavanja sustava odvodnje <strong>na</strong> lokaciji postrojenja koji dovodi do gubitka staništa.17
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERGZa predmetni <strong>za</strong>hvat, tvrtka EKONERG d.o.o. izradila je Prethodnu ocjenuprihvatljivosti <strong>za</strong>hvata <strong>za</strong> ekološku mrežu. Temeljem <strong>na</strong>vedene Prethodne ocjenedobive<strong>na</strong> je Potvrda <strong>na</strong>dležnog tijela, Ministarstva kulture, Uprave <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu prirode(Klasa: 612-07/11-01/0680, Urbroj: 517-12-4, od 3. veljače 2012., Zagreb) da planirani<strong>za</strong>hvat izgradnje peradarnika Kotoriba, u Međimurskoj županiji, nema z<strong>na</strong>čajan utjecaj<strong>na</strong> ciljeve očuvanja i cjelovitost područja ekološke mreže.6.2. KRAJOBRAZUkupni utjecaj farme <strong>za</strong> tov pilića <strong>na</strong> krajobrazne sustave procijenjen je kao umjereni utjecajšto z<strong>na</strong>či da je planira<strong>na</strong> farma, u osnovnim vizualnim elementima, vidljiva i počinje privlačitipažnju. U krajobrazu će se zbog visine <strong>na</strong>jviše isticati dimnjak kotlovnice visine 10 m i bioplinskopostrojenje. Utjecaj <strong>na</strong> vizure i vidljivost iz <strong>na</strong>selja Kotoriba i s pruge M501 će biti malizbog udaljenosti i ravnog tere<strong>na</strong> te male visine objekata, što omogućuje lako stvaranje<strong>za</strong>štitnog pojasa vegetacije kao vizualne barijere uz sjevero<strong>za</strong>padnu granicu <strong>za</strong>hvata.Oblikovanje <strong>za</strong>štitnog pojasa vegetacije je u skladu s odredbama PPU Općine Kotoriba kojepropisuju stvaranje novih krajobraznih ambije<strong>na</strong>ta kao što su šumarci, skupine stabala ipojedi<strong>na</strong>č<strong>na</strong> stabla. Visoke objekte (dimnjak kotlovnice i objekti bio-plinskog postrojenja) nijemoguće <strong>za</strong>kloniti <strong>za</strong>štitnim pojasom vegetacije. Očuvanjem pote<strong>za</strong> vegetacije uz rub starogmeandra Drave te pojedi<strong>na</strong>čnih stabala i skupi<strong>na</strong> stabala uz ka<strong>na</strong>l Senjar smanjit će seutjecaj <strong>na</strong> površinski pokrov te će se <strong>za</strong>štititi autohtoni krajobrazni elementi. Utjecaj <strong>na</strong>površinski pokrov- polja je umjeren zbog nestanka fizičke i prirodne strukture kultiviranogkrajobra<strong>za</strong> i nije ga moguće smanjiti. Krajobraznim uređenjem neizgrađenih površi<strong>na</strong>, koje<strong>za</strong>uzimaju 21,7ha, domi<strong>na</strong>ntnost i vidljivost farme te kontrast s okolnim prostorom će sez<strong>na</strong>tno smanjiti.6.3. STANOVNIŠTVOUtjecaj <strong>na</strong> lokalno stanovništvo tijekom građenjaUtjecaj <strong>na</strong> stanovništvo svodi se <strong>na</strong> utjecaj <strong>na</strong> kakvoću zraka (minimalno onečišćenje zrakaispušnim plinovima iz mehani<strong>za</strong>cije <strong>na</strong> gradilištu, te povećanim količi<strong>na</strong>ma prašine) iopterećenje povećanom razinom buke (klasič<strong>na</strong> graditeljska mehani<strong>za</strong>cija u pravilu proizvodibuku oko razine od 100 dBA, a negativni utjecaji buke sežu do oko 400 m udaljenosti odizvora (gradilišta) gdje iznosi oko 45 dBA).Također, prilikom raspisivanja <strong>na</strong>tječaja <strong>za</strong> izvođenje građevinskih, strojarskih, limarskobravarskih,elektro i hidro instaterskih radova <strong>na</strong> predmetnim objektima <strong>za</strong> tov pilića investitorće dati prednost izvođačima radova s područja Općine Kotoriba.S obzirom <strong>na</strong> udaljenost prvog <strong>na</strong>selja od <strong>za</strong>hvata, tijekom građenja neće doći do <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong>okolno stanovništvo.18
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERGUtjecaj <strong>na</strong> lokalno stanovništvo tijekom korištenjaPlanira<strong>na</strong> investiranja utjecati će <strong>na</strong> gospodarski razvoj područja te će s te strane pozitivnoutjecati <strong>na</strong> sociološki i psihološki aspekt gledanja okolnog stanovništva. Naime, <strong>za</strong> rad <strong>na</strong>farmi pilića i bio-plinskom postrojenju predviđen je stalni rad <strong>za</strong> 20 <strong>za</strong>poslenika. Sva rad<strong>na</strong>s<strong>na</strong>ga planirane farme će se novo <strong>za</strong>posliti. Za period izlova pilića i sanitacije farme potrebnoje osigurati dodatnu pomoćnu radnu s<strong>na</strong>gu oko 20 ljudi. Prilikom istovara jednodnevnih pilića<strong>za</strong> tov i utovara utovljenih tovnih pilića <strong>za</strong> klanje planirano je <strong>za</strong>pošljavanje i sezonskihradnika (5-6x godišnje). Prednost pri <strong>za</strong>pošljavanju imati će osobe s prebivalištem u OpćiniKotoriba. Puštanjem u rad farme <strong>za</strong> tov pilića S bio-plinskim postrojenjem dio lokalnogstanovništva bio bi primljen u radni odnos.Izgradnjom suvremene farme pilića i bio-plinskog postrojenja sukladno pozitivnim propisimaRepublike Hrvatske i po visokim ekološko-sanitarnim standardima, ne očekuje se negativanutjecaj <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> pa samim time i negativan psihološki utjecaj <strong>na</strong> <strong>na</strong>jbliže stanovništvo(<strong>na</strong>jbliže <strong>na</strong>selje farmi <strong>za</strong> tov pilića i bio-plinskom postrojenju je Kotoriba udalje<strong>na</strong> oko 1,275km u smjeru sjevero<strong>za</strong>pada). Jedan dio negativnih aspekata (širenje neugodnih mirisa, buka,mogući akcidenti) bit će riješen <strong>na</strong> odgovarajući <strong>na</strong>čin još u projektantskoj fazi, dok će sedrugi dio negativnih aspekata minimizirati samom tehnologijom rada farme pilića (povremenidovoz/odvoz pilića te nusprodukata proizvodnje električne i toplinske energije – organskokruto gnojivo i organsko tekuće gnojivo).Gnoj će se obrađivati u bio-plinskom postrojenju s ciljem iskorištavanja biopli<strong>na</strong> <strong>za</strong> dobivanjeelektrične i toplinske energije. Utjecaj rada bio-plinskog postrojenja <strong>na</strong> tlo u njegovom <strong>okoliš</strong>umoguć je kroz izlijevanje ulja iz kogeneratora i transformatora u slučaju akcidentne situacije.S obzirom <strong>na</strong> kvalitetu ponuđenog tehnološkog rješenja, mjere <strong>za</strong>štite i monitoringa u svimfa<strong>za</strong>ma proizvodnje električne i toplinske energije neće biti negativnih <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> tlo i vodeod rada bio-plinskog postrojenja u utjecajnom području ovog <strong>za</strong>hvata. Fermentira<strong>na</strong> masa(obrađeno gnojivo) će se razdvojiti <strong>na</strong> krutu i tekuću fazu u separatoru. Kruto gnojivo će se(<strong>na</strong>kon izgradnje pakirnice i puštanja u rad iste) pakirati i koristiti kao visoko vrijedan humus<strong>za</strong> uzgoj biljaka.Tekuće gnojivo će se, <strong>na</strong>kon šestomjesečnog skladištenja u vodonepropusnom spremnikufermentirane mase, odvoziti <strong>na</strong> poljoprivredne površine. Ovo gnojivo je <strong>na</strong>kon korištenja kaosirovi<strong>na</strong> <strong>za</strong> bio-plinsko postrojenje, smanjene razine neugodnog mirisa te s nešto smanjenimudjelom nitrata. Spremnike je potrebno redovito ispitivati <strong>na</strong> vodonepropusnost i održavati.Nositelj <strong>za</strong>hvata će aplikaciju organskog tekućeg gnojiva obavljati po poljoprivrednimpovrši<strong>na</strong>ma drugih vlasnika/koncesio<strong>na</strong>ra <strong>na</strong> temelju Ugovora.Neke od površine <strong>za</strong> aplikaciju organskog tekućeg gnojiva z<strong>na</strong>tno su bliže <strong>na</strong>selju Kotoribaod same farme <strong>za</strong> tov pilića i bio-plinskog postrojenja. S obzirom <strong>na</strong> smjer, podjed<strong>na</strong>ko su<strong>za</strong>stupljeni vjetrovi od J do Z smjera, te iz S-SSI smjera. SI vjetar može poprimiti i olujnujačinu (≥8 F), no takve su pojave izuzetno rijetke. Tijekom toplog razdoblja prosječno sejavlja 24,2 da<strong>na</strong>/g s vjetrom jačim od 6 Bf. Od jakih vjetrova u tom dijelu godine <strong>na</strong>jčešći jevjetar JZ kvadranta.19
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERGIz <strong>na</strong>vedenog se može <strong>za</strong>ključiti da <strong>za</strong> sezone gnojidbe (vremenski period od 1. lipnja do 31.listopada) utjecaj od širenja neugodnih mirisa potencijalno mogu osjetiti stanovnici <strong>na</strong>seljaKotoriba. Ovaj utjecaj je smanjen iz razloga jer gnojivo <strong>na</strong>stalo kao nusprodukt bio-plinskogpostrojenja ima z<strong>na</strong>čajnije smanjen intenzitet neugodnih mirisa.Kako bi se negativni utjecaj smanjio <strong>na</strong> <strong>na</strong>jmanju moguću mjeru aplikacijom tekuće radismanjenja smetnje neugodnim mirisima, upravljati će se <strong>na</strong> sljedeći <strong>na</strong>čin:raspršenje tijekom da<strong>na</strong> kada je manje vjerojatno da će ljudi biti kod kuće,izbjegavajući vikende i državne praznikevodeći raču<strong>na</strong> o smjeru vjetra u odnosu <strong>na</strong> susjedne kuće.Tehnike aplikacije tekućeg organskog gnojiva smanjuju emisije amonijaka i također smanjujuemisije neugodnih mirisa.Provedbom mjera <strong>za</strong>štite i programa praćenja stanja <strong>okoliš</strong>a negativni utjecaji farme <strong>za</strong> tovpilića i bio-plinskog postrojenja smjestiti će se u dozvoljene <strong>za</strong>konske okvire.S obzirom da <strong>na</strong> sociološki i psihološki utjecaj <strong>na</strong> lokalno stanovništvo djeluju sve aktivnosti<strong>na</strong> području <strong>za</strong>hvata, <strong>na</strong> temelju kvantificiranja tih <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong>vedenih u Studiji, ocjenjuje seda negativnog sociološkog i psihološkog <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> lokalno stanovništvo neće biti.20
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG7. PROGRAM PRAĆENJA STANJA OKOLIŠA I MJERA ZAŠTITASTANOVNIŠTVA7.1. MJERE ZAŠTITE SASTAVNICA OKOLIŠA7.1.1. Bioraznolikost1. Tijekom izgradnje <strong>za</strong>hvata nositelj <strong>za</strong>hvata je dužan djelovati tako da u <strong>na</strong>jmanjojmjeri oštećuje prirodu, a po <strong>za</strong>vršetku <strong>za</strong>hvata dužan je u zoni <strong>utjecaja</strong> <strong>za</strong>hvatauspostaviti ili približiti stanje u prirodi onom stanju koje je bilo prije <strong>za</strong>hvata.2. Kretanje teške mehani<strong>za</strong>cije ograničiti kako bi površine okolnih staništa devastiraneradovima bile što manje, kao i uznemiravanje životinja.Mjere <strong>za</strong>štite 1. i 2. u skladu su sa Zakonom o <strong>za</strong>štiti prirode (NN 152/08, 21/10 i 57/11) sciljem što manjeg <strong>za</strong>diranja u prirod<strong>na</strong> staništa i pripadajuće vrste.7.1.2. Tlo i vode3. Vodoopskrbu farme <strong>za</strong>hvaćanjem podzemne vode iz bu<strong>na</strong>ra projektirati idimenzionirati <strong>na</strong> osnovi hidrogeoloških poka<strong>za</strong>telja i a<strong>na</strong>lize vode. Glavni projektmora sadržavati rješenje kojim će se <strong>za</strong> planiranu <strong>na</strong>mjenu osigurati dovoljne količinezdravstveno ispravne vode.4. Građevine internog sustava odvodnje otpadnih voda (ka<strong>na</strong>li, cjevovodi, spremniciotpadne vode od pranja peradarnika, sabirne jame) projektirati i izgraditi sukladnotehničkim <strong>za</strong>htjevima <strong>za</strong> građevine odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda.5. Izgrađene građevine internog sustava odvodnje otpadnih voda ispitati <strong>na</strong> svojstvovodonepropusnosti, strukturalne stabilnosti i funkcio<strong>na</strong>lnosti od strane ovlašteneosobe, te ishoditi potvrdu o sukladnosti građevine s tehničkim <strong>za</strong>htjevima.6. Planiranim <strong>za</strong>hvatom ne smije se <strong>na</strong> bilo koji <strong>na</strong>čin promijeniti kakvoća vode upojedinim vodonosnim slojevima.7. U slučaju <strong>na</strong>puštanja bušotine zdenca ista se mora <strong>za</strong>puniti <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin da se uspostaviprvobitno stanje prema snimku iz Izvješća o istraživačko-eksploatacijskoj bušotini iobnovi nepropusnost u punoj visini nepropusnih slojeva, a što je potrebno predvidjetiu dokumentaciji <strong>za</strong>hvata.8. U sustav <strong>za</strong> <strong>za</strong>hvaćanje vode iz zdenca ugraditi uređaj <strong>za</strong> mjerenje crpljenih količi<strong>na</strong>voda (vodomjer), a s obzirom <strong>na</strong> iska<strong>za</strong>ne godišnje <strong>za</strong>hvaćene količine vode,obavez<strong>na</strong> je ugradnja opreme <strong>za</strong> telemetrijski <strong>na</strong>dzor, prikupljanje, kontrolu iregistraciju obračunskih podataka.9. Izraditi Pogonski pravilnik korištenja voda kod raznih hidroloških stanja i vremenskihrazdoblja.10. Za <strong>za</strong>hvaćanje voda radi korištenja <strong>za</strong> tehnološke i slične potrebe potrebno je ishoditikoncesiju.11. Odvodnju otpadnih voda riješiti razdjelnim, nepropusnim sustavom odvodnje:otpadnih voda od pranja filtra <strong>za</strong> kondicioniranje vode <strong>na</strong> farmiotpadnih voda od pranja peradarnika21
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERGotpadnih voda od pražnjenja dezbarijerasanitarnih otpadnih voda od sanitarnog čvora <strong>za</strong> radnikeoborinskih voda s asfaltnih površi<strong>na</strong> i krova12. Interni sustav odvodnje otpadnih voda (ka<strong>na</strong>li, cjevovodi, sabirne jame, spremnici idr.) hidraulički dimenzionirati <strong>za</strong> planirane količine otpadnih voda.13. Prostor <strong>za</strong> smještaj radnika opremiti s pokretnim ekološkim WC-ima i osiguratipražnjenje sadržaja putem ovlaštene pravne osobe.14. Tijekom građenja i korištenja <strong>za</strong>hvata ne smije se u obližnje ka<strong>na</strong>le i <strong>na</strong> njihove obaleodlagati građevinski materijal niti činiti druge radnje kojima bi se ugrozilo njihovafunkcio<strong>na</strong>lnost i redovito održavanje.15. Tijekom građenja provoditi kontrolu kakvoće ugrađenih materijala i izvoditi ispitivanjakakvoće izvedenih radova te čuvati rezultate provedenih ispitivanja <strong>za</strong> vrijemegrađenja i pokusnog rada farme uz dokaze o ispunjavanju vodopravnih uvjeta.16. Predvidjeti površine <strong>za</strong> privremeno odlaganje materijala koji će se u kasnijimgrađevinskim fa<strong>za</strong>ma ili fa<strong>za</strong>ma sa<strong>na</strong>cije moći iskoristiti i to <strong>za</strong>: biljni materijal, humus,zemljani materijal, dopremljeni građevinski materijal.17. Prilikom izvođenja zemljanih radova humusni sloj kontrolirano odlagati i kasnijekoristiti <strong>za</strong> uređenje <strong>okoliš</strong>a, odnosno iskoristiti <strong>za</strong> druge potrebe, u skladu spropisima.18. Prije stavljanja građevine u upotrebu izraditi i usvojiti od strane investitora Plan rada iodržavanja sustava <strong>za</strong> odvodnju otpadnih voda, Interno uputstvo <strong>za</strong> provođenjekontrole ispravnosti građevi<strong>na</strong> <strong>za</strong> odvodnju otpadnih voda i Pravilnik o zbrinjavanjusvih vrsta otpada i mulja iz procesa obrade otpadnih voda.19. Odvodnju otpadnih voda od pranja peradarnika riješiti prihvaćanjem uvodonepropusne ka<strong>na</strong>le ispod rešetkastog poda i precrpljivanjem u prihvatnispremnik <strong>za</strong> prijem procesne vode u sklopu bio-plinskog postrojenja.20. Projektirati i izvesti rješenje prihvata otpadnih voda od pranja peradarnika u slučajuispuštanja iz spremnika.21. Sanitarne otpadne vode iz upravne zgrade i otpadne vode iz dezinfekcijske barijereskupljati u vodonepropusnu sabirnu jamu <strong>za</strong> otpadne vode koje treba periodičnokontrolirati i prazniti putem javnog isporučitelja ili koncesio<strong>na</strong>ra <strong>za</strong> obavljanje crpljenjai odvo<strong>za</strong> otpadnih voda iz sabirnih jama.22. Krovne oborinske vode upuštati direktno u zelene površine.23. Oborinske vode s asfaltnih površi<strong>na</strong> pročistiti preko separatora ulja i masti i upuštati uokolni teren.24. Za čišćenje unutrašnjosti proizvodnih građevi<strong>na</strong> i sl. i dezinfekciju vode iz dezbarijerekoristiti biorazgradiva sredstva.25. Redovno kontrolirati instalacije pitke vode radi izbjegavanja neželjenog prolijevanja tevoditi <strong>za</strong>pise o primjeni vode putem raču<strong>na</strong> o potrošnji te pravovremeno otkrivati ipopravljati kvarove instalacija.26. Kontrolu građevi<strong>na</strong> internog sustava odvodnje otpadnih voda <strong>na</strong> svojstvovodonepropusnosti, strukturalnosti i funkcio<strong>na</strong>lnosti obaviti prije puštanja farme u rada <strong>na</strong>kon toga kontrolu obavljati svakih osam godi<strong>na</strong>.27. Prije početka rada farme osigurati potrebne poljoprivredne površine <strong>za</strong> zbrinjavanjeorganskog tekućeg gnojiva (prelimi<strong>na</strong>rni podaci: 587 ha u početnomčetverogodišnjem razdoblju odnosno 725 ha <strong>na</strong>kon četverogodišnjeg razdoblja uzpretpostavku da pakirnica ne radi).28. Organsko tekuće gnojivo <strong>na</strong> izlazu iz bio-plinskog postrojenja skupljati u <strong>za</strong> topredviđene vodonepropusne spremnike, a <strong>na</strong>kon toga dispozicirati (zbrinjavati)22
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG7.3. MJERE ZAŠTITE OD OPTEREĆENJA OKOLIŠA7.3.1. Buka48. Objekte projektirati i izgraditi tako da budu zvučno izolirani.49. Diesel – električni agregat s<strong>na</strong>ge oko 200 kW smjestiti u <strong>za</strong>sebno kučište koje štiti od širenjabuke i vibracijaMjere <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a u točkama 48. i 49. temelji se <strong>na</strong> Zakonu o <strong>za</strong>štiti od buke (NN 30/09).7.3.2. Otpad50. Otpad <strong>na</strong>stao izgradnjom farme razvrstati <strong>na</strong> mjestu <strong>na</strong>stanka (neopasni otpad, opasniotpad, komu<strong>na</strong>lni otpad, građevinski otpad), odvojeno sakupljati po vrstama i osiguratiuvjete skladištenja <strong>za</strong> očuvanje kakvoće sa svrhom ponovne obrade uz posebnopridržavanje higijenskih <strong>na</strong>čela i dobre prakse.51. Uginule životinje <strong>na</strong> farmi propisno zbrinjavati u vodonepropusne spremnike s rashladnimuređajem te prema potrebi odvoziti specijalnim kamionima do registriranog skladišta <strong>za</strong>odlaganje uginulih životinja ili u kafileriju.52. Neopasni proizvodni otpad (ambalaža od papira i karto<strong>na</strong> – 15 01 01, ambalaža od plastike15 01 02, miješa<strong>na</strong> ambalaža – 15 01 06, otpad <strong>na</strong>stao kondicioniranjem vode – 19 09 01)skupljati ovisno o vrstama u pravilno oz<strong>na</strong>čene spremnike. Odvojeno sakupljeni otpadpredavati ovlaštenim sakupljačima neopasnog otpada, s kojim je investitor dužan sklopitiugovor.53. Miješani komu<strong>na</strong>lni otpad (20 03 01) skupljati u posebnom spremniku te zbrinjavati putemovlaštene pravne osobe.54. Lijekove i njihovu ambalažu (otpad čije je skupljanje i odlaganje podvrgnuto specijalnim<strong>za</strong>htjevima radi prevencije infekcije 18 02 02*) skupljati i skladištiti u vodonepropusnim,pravilno oz<strong>na</strong>čenim spremnicima <strong>na</strong> površini <strong>za</strong> prikupljanje otpada uz južni rub parcele:spremnici <strong>za</strong> skladištenje opasnog otpada moraju biti vodonepropusno izvedeni, a <strong>na</strong>čin<strong>za</strong>tvaranja mora biti jasno oz<strong>na</strong>čenopasan otpad treba biti adekvatno oz<strong>na</strong>čen s <strong>na</strong>tpisom „opasan otpad“ i <strong>na</strong>zivom vrsteotpada i količinomzbrinjavanje opasnog otpada, odnosno pražnjenje i čišćenje svih vodonepropusnihspremnika s opasnim otpadom smije obavljati samo ovlašte<strong>na</strong> prav<strong>na</strong> osoba a s kojomje investitor dužan sklopiti ugovor.55. Opasni otpad (od održavanja diesel agregata) riješiti putem Ugovora s tvrtkom koja ćeodržavati agregat i koja će obavljati servis istog.56. Očevidnik o <strong>na</strong>stanku i tijeku zbrinjavanja otpada voditi prema vrstama i količi<strong>na</strong>ma, a svakoodvoženje otpada obavljati uz prateći list, a podatke iz istog <strong>na</strong> propisnim obrascimadostavljati jednom godišnje (do 31. ožujka <strong>za</strong> prethodnu godinu) u Registar onečišćavanja<strong>okoliš</strong>a tijela županije <strong>na</strong>dležnog <strong>za</strong> poslove <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a.Mjera <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a 50. temelji se <strong>na</strong> Zakonu o <strong>za</strong>štiti <strong>okoliš</strong>a (NN 110/07) s ciljem štomanjeg nepovoljnog <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> okolne površine i Zakonu o otpadu (NN 178/04, 111/06,60/08, 87/09), <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin da je predviđeno da se različit otpad odvojeno prikuplja i predajeovlaštenim skupljačima otpada. Mjera <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a 51. temelji se <strong>na</strong> Zakonu o25
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERGveteri<strong>na</strong>rstvu (NN 41/07, 155/08 i 55/11). Mjere <strong>za</strong>štite 52. -56. temelje se <strong>na</strong> Zako<strong>na</strong> ootpadu (NN 178/04, 111/06, 60/08, 87/09) i Pravilniku o gospodarenju otpadom (NN 23/07,111/07), <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin da je predviđeno da se različit otpad odvojeno prikuplja i predajeovlaštenim skupljačima otpada.7.4. MJERE ZAŠTITE GOSPODARSKIH ZNAČAJKI7.4.1. Promet57. Prilaz <strong>na</strong> <strong>javni</strong> (poljski) put projektirati tako da ničim ne <strong>na</strong>ruši postojeći režim odvodnjepovršinskih, procjednih i podzemnih voda <strong>na</strong> javnom putu prema posebnim uvjetima OpćineKotoriba i posebnom projektu.58. Obaviti rekonstrukciju i asfaltiranje postojećeg javnog (poljskog) puta <strong>za</strong> transport do farmeprema posebnom projektu, s elementima koji će omogućiti dvosmjerni promet teških vozilado farme (širi<strong>na</strong> prometnice, eventual<strong>na</strong> ugibališta, polumjeri <strong>za</strong>voja, asfaltni <strong>za</strong>stor i sl) odlokacije farme do postojeće asfaltirane ceste kod „Ribičkog doma“.59. Isključivo <strong>na</strong>vedeni prometni pravac, a <strong>na</strong>kon asfaltiranja poljskog puta od lokacije premaasfaltiranoj cesti kod ''Ribičkog doma'', koristiti <strong>za</strong> dovoz/odvoz sirovi<strong>na</strong>/produkata.60. Tijekom izgradnje objekata farme održavati <strong>javni</strong> put sigurnim <strong>za</strong> odvijanje prometa te gačistiti od <strong>na</strong>nesenog materijala.61. Nakon rekonstrukcije i početnog korištenja javnog puta, pratiti novo<strong>na</strong>stale odnose međuprometnim tokovima i u skladu s mogućnostima prilagoditi elemente prometne infrastrukturenovo<strong>na</strong>stalim uvjetima.Mjere <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a 57.-58. temelje se <strong>na</strong> Pravilniku o uvjetima <strong>za</strong> projektiranje i izgradnjupriključaka i prila<strong>za</strong> <strong>na</strong> javnu cestu (NN 119/07). Mjere <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a 59.-61. temelje se <strong>na</strong>Pravilniku o osnovnim uvjetima kojima javne ceste izvan <strong>na</strong>selja i njihovi elementi morajuudovoljavati sa stajališta sigurnosti prometa (NN 110/01), Zakonu o cestama (NN 84/11) iPravilniku o održavanju i <strong>za</strong>štiti <strong>javni</strong>h cesta (NN 25/98 i 162/98).7.5. MJERE ZAŠTITE OKOLIŠA U SLUČAJU EKOLOŠKE NESREĆE62. Radne i manipulativne površine <strong>na</strong> kojima može doći do onečišćenja uslijedobavljanja djelatnosti izvesti vodonepropusno.63. Projektirati i izvesti rješenje prihvata procesnih voda ili gnojiva u slučaju ispuštanjaiz <strong>za</strong>tvorenog spremnika <strong>za</strong> prijem procesne vode ili spremnika fermentirane mase(organsko tekuće gnojivo). U slučaju disperzije neugodnih mirisa u spremnikeubaciti odgovarajuća apsorpcijska sredstva kojima se reduciraju neugodni mirisi.Spremnici moraju biti vodonepropusni i otporni <strong>na</strong> sastav procesne vode odnosnognojiva.64. Na lokaciji farme je tijekom izgradnje potrebno osigurati sredstva <strong>za</strong> neutrali<strong>za</strong>cijuprolivenih opasnih tvari.65. Na farmi postaviti sustav vatroobrane (unutrašnja i vanjska hidrantska mjera) iosigurati nesmetan pristup vatrogasnim vozilima, temeljem izrađenog Pla<strong>na</strong> <strong>za</strong>štiteod požara i tehnoloških eksplozija.66. Spremnike UNP-a opremiti vatrogasnim aparatima i hidrantskom mrežom.26
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG67. Kod <strong>na</strong>bave diesel-električnog agregata s<strong>na</strong>ge koji će služiti kao alter<strong>na</strong>tivni izvorelektrične energije obratiti pažnju da posjeduje tipno odobrenje.68. Diesel-električni agregat <strong>za</strong> proizvodnju električne energije s pripadajućimspremnikom goriva postaviti u <strong>na</strong>tkriti prostor, <strong>na</strong> nepropusnu podlogu.Odgovarajućim rješenjem osigurati prihvat goriva u slučaju izlijevanja (tankva<strong>na</strong> idr.). U slučaju potrebe skladištenja veće količine goriva u <strong>za</strong>sebnom spremniku, istimora biti dvostijenski i opremljen uređajima kojima će se osigurati <strong>za</strong>štita voda odonečišćenja.69. Sredstva <strong>za</strong> održavanje postrojenja (ulja i maziva) skladištiti u origi<strong>na</strong>lnimpakiranjima ili odgovarajućim posudama i spremnicima smještenim <strong>na</strong> <strong>za</strong>štićenoj,<strong>na</strong>tkrivenoj i vodonepropusnoj podlozi.70. Predvidjeti mjere sprječavanja i postupak u slučaju akcidenta (havarija spremnikaprocesnih voda ili gnojiva, elementarne nepogode kao što su katastrofalne poplave,potresi, eksplozije i dr). U tu svrhu izraditi Operativni plan mjera <strong>za</strong> slučajizvanrednog i izne<strong>na</strong>dnog onečišćenja voda.71. U slučaju potrebe, poduzimati hitne mjere <strong>za</strong>štite od poplava, radom i materijalnimsredstvima sudjelovati u obrani od poplava.Mjera 62.-64., 68. temelje se <strong>na</strong> Zakonu o vodama (NN 153/09, 130/11) i Zakonu o <strong>za</strong>štiti<strong>okoliš</strong>a (NN 110/07). Mjere <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a 65.,66., 67., 68. temelji se <strong>na</strong> Zakonu o <strong>za</strong>štiti odpožara (NN 92/10) i Pravilniku o izradi procjene ugroženosti od požara i tehnološkeeksplozije (NN 35/94, 110/05 i 28/10), te Pravilnika o ukapljenom <strong>na</strong>ftnom plinu (NN 117/07).Mjera <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a 70. temelji se <strong>na</strong> Državnom planu mjera <strong>za</strong> slučaj izvanrednih iizne<strong>na</strong>dnih onečišćenja voda (NN 5/11). Mjera <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a 71. temelji se <strong>na</strong> Državnomplanu obrane od poplava (NN 84/10).7.6. MJERE ZAŠTITE OKOLIŠA NAKON PRESTANKA KORIŠTENJA72. U slučaju prestanka korištenja <strong>za</strong>hvata izraditi Plan <strong>za</strong>tvaranja postrojenja <strong>za</strong> svakidjelatni pogon ili objekt koji uključuje slijedeće aktivnosti:obustavu rada farme, uključujući sve proizvodne procese, procese skladištenja ipomoćne proceseuklanjanje sirovi<strong>na</strong> (hra<strong>na</strong> <strong>za</strong> piliće, kukuruz, posije), poluproizvoda (nedoraslipilići, kruti gnoj, procesne vode) i gotovih proizvoda (pilići, kruto i tekuće gnojivo)uklanjanje opasnih tvari i njihovo adekvatno zbrinjavanje (UNP)uklanjanje i odvoz svih vrsta opasnog i neopasnog otpada <strong>na</strong>stalog u proizvodnji,uključujući gnoj iz spremnika krutog gnoja i procesne vode iz sabirnih jama <strong>za</strong>otpadne vode od pranja peradarnika odnosno kruto i tekuće organsko gnojivočišćenje objekata i uklanjanje uredske opreme (objekt upravne zgrade)čišćenje proizvodnih objekata, rasklapanje i uklanjanje opreme i dijelovarušenje objekata koji nisu predviđeni <strong>za</strong> daljnju upotrebuodvoz i zbrinjavanje građevinskog otpada putem ovlaštenih tvrtkiodvoz i zbrinjavanje metalnog otpada putem ovlaštenih tvrtkiodvoz i zbrinjavanje preostalog otpada (opasnog i neopasnog) putem ovlaštenihtvrtkiovjera dokumentacije o razgradnji postrojenja i čišćenju lokacije73. Kao dio Pla<strong>na</strong> <strong>za</strong>tvaranja postrojenja (odnosno programa razgradnje i uklanjanjapostrojenja) <strong>na</strong>praviti a<strong>na</strong>lizu i ocjenu stanja <strong>okoliš</strong>a <strong>na</strong> lokaciji u cilju određivanjarazine onečišćenja i potrebe <strong>za</strong> sa<strong>na</strong>cijom zemljišta. Mjere ocjene stanja <strong>okoliš</strong>a27
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERGobuhvatit će provjeru stanja tala <strong>na</strong> lokaciji.74. Ukoliko se provjerom stanja tala <strong>na</strong> lokaciji utvrdi potreba <strong>za</strong> sa<strong>na</strong>cijom u odnosu <strong>na</strong>stanje prije upotrebe (ako su takvi podaci dostupni), vlasnik postrojenja će izraditi iprovesti program sa<strong>na</strong>cije <strong>na</strong> vlastiti trošak.Mjere 72.-74. temelje se <strong>na</strong> Smjernicama <strong>za</strong> <strong>na</strong>jbolje raspoložive tehnike <strong>za</strong> stavljanjepostrojenja izvan pogo<strong>na</strong> (Priručnik <strong>za</strong> postupak stavljanja postrojenja izvan pogo<strong>na</strong>,Projekt CARDS 2004 Potpora daljnjem usklađivanju <strong>za</strong>konodavstva Republike Hrvatske spravnom stečevinom Zajednice u području <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a).28
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG7.7. PROGRAM PRAĆENJA STANJA OKOLIŠAOblik monitoringa1. Provesti mjerenja emisija onečišćujućihtvari u otpadnim plinovima (CO, NO x ,volumni udio kisika, dimni broj) izkotlovnice.2. Mjeriti kakvoću vode iz zdenca/bu<strong>na</strong>ra.Ispitivanje obavljati <strong>za</strong> slijedeće poka<strong>za</strong>telje:fizikalno-kemijski poka<strong>za</strong>telji: aluminij,amonij, boja, vodljivost, koncentracijavodikovih io<strong>na</strong> (pH vrijednost), miris,mutnoća, nitriti, okus, željezo, kloridi nitrati,utrošak KMnO4, rezidue dezinfijensa (SRK,klorit, klorat, ozon, ...), temperatura temikrobiološki poka<strong>za</strong>telji: Escherichia coli,ukupni koliformi, enterokoki, broj kolonija <strong>na</strong>22 o C, broj kolonija <strong>na</strong> 37 o C, Clostridiumperfrigens (uključujući spore).3. Obaviti a<strong>na</strong>lize sastava gnojiva iztrenutačnog uzorka gnojiva, periodički, prijeaplikacije tekućeg organskog gnojiva <strong>na</strong>poljoprivredne površine, koje uključuju: suhatvar, pH, H 2 O, amonijski N, ukupni N, ukupniP, ukupni K, ukupni Ca, ukupni Mg.Di<strong>na</strong>mika provođenjaPrvo mjerenje obaviti prilikomprobnog rada kotlovnice, a prijedobivanja uporabne dozvole. Dalje jemjerenje potrebno provoditi jedanputu dvije godine.Izvještaj o provedenim mjerenjima i sa<strong>na</strong>lizom podataka onečišćujućih tvariu zraku iz ispusta uređaja <strong>za</strong> loženje(kotlovnica), nositelj <strong>za</strong>hvatapohranjuje 5 godi<strong>na</strong> i dostavljajednom godišnje (do 31. ožujka <strong>za</strong>prethodnu godinu) u Registaronečišćavanja <strong>okoliš</strong>a tijela županije<strong>na</strong>dležnog <strong>za</strong> poslove <strong>za</strong>štite <strong>okoliš</strong>a.4 puta godišnje.Izvještaj o a<strong>na</strong>lizi kakvoće vode izzdenca nositelj <strong>za</strong>hvata pohranjuje 5godi<strong>na</strong>. Podatke o količini <strong>za</strong>hvaćenihi korištenih voda vlasnik dostavljajednom mjesečno <strong>na</strong>dležnoj pravnojosobi <strong>za</strong> gospodarenje i upravljanjevodama u RH očevidnikom iz Priloga1 i Priloga 3 – Obra<strong>za</strong>c 3b Pravilnikao očevidniku <strong>za</strong>hvaćenih i korištenihkoliči<strong>na</strong> voda NN 81/10)Nakon puštanja u rad farme, odnosno<strong>na</strong>kon <strong>na</strong>stanka prve količine gnojiva(6 mjeseci <strong>na</strong>kon skladištenjagnojiva).Zapise a<strong>na</strong>lize sastava gnojivanositelj <strong>za</strong>hvata dužan je čuvati 5godi<strong>na</strong>.Prijedlog praćenja <strong>okoliš</strong>a pod točkom 1. temelji se <strong>na</strong> Uredbi o emisijama onečišćujućih tvariu zrak iz stacio<strong>na</strong>rnih izvora (NN 21/07 i 150/08) i Pravilniku o praćenju emisija onečišćujućihtvari u zrak iz stacio<strong>na</strong>rnih izvora (NN 01/06).Prijedlog praćenja <strong>okoliš</strong>a pod točkom 2. temelji se <strong>na</strong> Pravilniku o zdravstvenoj ispravnostivode <strong>za</strong> piće (NN 47/08).Prijedlog praćenja <strong>okoliš</strong>a pod točkom 3. temelji se <strong>na</strong> Pravilniku o dobroj poljoprivrednojpraksi u korištenju gnojiva (NN 56/08).29
Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> farme <strong>za</strong> tov pilića s bio-plinskim postrojenjem, Opći<strong>na</strong>Kotoriba – Netehnički sažetakEKONERG8. NAČIN NA KOJI ĆE NOSITELJ ZAHVATA INFORMIRATILOKALNU ZAJEDNICU I CJELOKUPNUZAINTERESIRANU JAVNOST O ZAHVATU,PROVOĐENJU MJERA ZAŠTITE I STANJU OKOLIŠANakon izgradnje i puštanja <strong>za</strong>hvata u rad, nositelj <strong>za</strong>hvata dužan je o programu praćenja<strong>okoliš</strong>a voditi propisanu evidenciju i redovito dostavljati izvješća <strong>na</strong>dležnim institucijama.Podatke praćenja <strong>okoliš</strong>a potrebno je dostaviti i lokalnoj <strong>za</strong>jednici.O djelovanju farme s bioplinskim postrojenjem nositelj <strong>za</strong>hvata je dužan informirati javnostputem različitih medija <strong>na</strong> lokalnoj i regio<strong>na</strong>lnoj razini, <strong>na</strong>jmanje jedanput u dvije godine.Nositelj <strong>za</strong>hvata je također dužan <strong>za</strong>bilježiti sve eventualne pritužbe od strane javnosti teevidentira aktivnosti poduzete u svrhu uklanjanja ili ublažavanja uočenih nedostataka.30
DDD4231867510112992725281712139201815D26191614212627222325D26D252624272626262726D252527272726LEGENDA:OBUHVAT PREDMETNE GRAEVNE ESTICEOGRADE1 UPRAVNA ZGRADA 15 DOZIRNA JEDINICA2 PARKIRALIŠTE S 10 P.M. 16 PUMPAONA3 VODOSPREMA I UREAJ 17 DIGESTORZA KONDICIONIRANJE VODE 18 MOTOR I GENERATOR4 TRAFOSTANICA19 BAKLJA5 MEHANIZACIJA20 SABIRNA JAMA6 PAKIRNICA21 PRECRPNO OKNO7 SKLADIŠTE POSIJA 22 KOTLOVNICA8 SKLADIŠTE KUKURUZA 23 ISPARIVA9 SKLADIŠTE GNOJA 24 UNP10 VAGA25 DEZBARIJERA11 SKLADIŠTE KRUTOG GNOJA 26 SABIRNO OKNO12 KOPANI BUNAR27 PERADARNIK13 FERMENTER 128 AGREGAT14 FERMENTER 229 SKLADIŠTE STELJEDD252625262727262626262627262527252626272726262627272626NOSITELJ ZAHVATA:EKO-KOTOR d.o.o.Josipa Slavenskog 7, 40329 KotoribaNAZIV STUDIJE:STUDIJA O UTJECAJU NA OKOLIŠfarme <strong>za</strong> tov pilias bio-plinskim postrojenjemNetehniki sažetakd.o.o. EKONERG ZAŠTITA d.o.o. OKOLIŠA I ODRŽIVI RAZVOJKoranska 5, p.p. 144 Koranska 5, p.p. 14410000 Zagreb 10000 Zagrebtel. 01/6000-111 tel. 01/6000-111PRILOG:OBUHVAT ZAHVATA DISPOZICIJA NA DIGITALNOJ OBJEKATAORTOFOTO KARTIIZVOR:MJERILO:Idejno rješenje farme <strong>za</strong> tov pilia i bio-plinskog1:2500DOF, listovi Kotoriba-I 31, Kotoriba-I 32postrojenja, EKONERG, Zagreb (2011). DATUM:travanj, 2012.VODITELJICA IZRADE STUDIJE:Brigita Masnjak, dipl.ing.kem.teh., spec. ekoing.BROJ PRILOGA:1NS.