Ne-tehnički sažetak za javni uvid - Procjena utjecaja na okoliš
Ne-tehnički sažetak za javni uvid - Procjena utjecaja na okoliš
Ne-tehnički sažetak za javni uvid - Procjena utjecaja na okoliš
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
1SADRŽAJ:A.1 OBILJEŽJA ZAHVATA................................................................................................................. 2A.1.1 Smještaj u prostoru ................................................................................................................. 2A.1.2 Opis vjetroelektrane ................................................................................................................ 2A.2 OPIS OKOLIŠA LOKACIJE ZAHVATA I OPIS MOGUIH UTJECAJA ............................................................ 5A.2.1 Podaci iz dokume<strong>na</strong>ta prostornog ureenja i utjecaj <strong>na</strong> postojee i planirane <strong>za</strong>hvate ............. 5A.2.2 Meteorologija ......................................................................................................................... 5A.2.3 Geološke z<strong>na</strong>ajke .................................................................................................................. 6A.2.4 Tlo i poljoprivredno zemljište .................................................................................................. 7A.2.5 Šume i šumarstvo .................................................................................................................... 7A.2.6 Flora i vegetacija .................................................................................................................... 8A.2.7 Fau<strong>na</strong> ..................................................................................................................................... 8A.2.8 Divlja i lovstvo.................................................................................................................... 11A.2.9 Krajobrazne karakteristike.................................................................................................... 12A.2.10 Kultur<strong>na</strong> bašti<strong>na</strong> ................................................................................................................... 12A.2.11 Buka ..................................................................................................................................... 13A.2.12 Otpad ................................................................................................................................... 13A.2.13 Zasjenjivanje i treperenje ...................................................................................................... 13A.2.14 Elektromagnetske smetnje (interferencija) ............................................................................. 14A.2.15 Socijalni utjecaj.................................................................................................................... 14A.2.16 Utjecaj u sluaju ekološke nesree i rizik njezi<strong>na</strong> <strong>na</strong>stanka .................................................... 14A.2.17 Utjecaj <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>na</strong>kon prestanka rada vjetroelektrane ......................................................... 15A.3 MJERE ZAŠTITE OKOLIŠA I PROGRAM PRAENJA STANJA OKOLIŠA .............................. 15A.3.1 Mjere <strong>za</strong>štite tijekom pojektiranja, pripreme i graenja ......................................................... 15A.3.2 Mjere <strong>za</strong>štite tijekom korištenja ............................................................................................. 18A.3.3 Mjere <strong>za</strong>štite <strong>na</strong>kon prestanka rada ....................................................................................... 19A.4 PROGRAM PRAENJA STANJA OKOLIŠA (MONITORING) ..................................................................... 19Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
3• izgradnja transformatorske stanice (TS) 12/110 kV <strong>za</strong> prikljuak vjetroagregata <strong>na</strong> prijenosnu110 kV mrežu HEP-a.Naziv<strong>na</strong> s<strong>na</strong>ga jednog vjetroagregata iznosi 1500 kW, što <strong>na</strong> 31 jedinicu ini ukupnu s<strong>na</strong>guvjetroelektrane od 46.500 kW (46,5 MW).Vjetroagregati su postavljeni <strong>na</strong> stupovima visokim 80 m. Svaki vjetroagregat smješten je <strong>na</strong>posebnom platou dimenzija cca 24x45 m, pove<strong>za</strong>nih servisnim prometnicama unutar vjetroelektrane.Za vjetroelektranu Boraja predvieno je korištenje agregata tipa AW 77/1500 osim <strong>za</strong> VT 4 (7) i VT10 (13) gdje se koristi tip AW 82/1500. Elektrinu energiju generira specijalni asinkroni generator.Generatori vjetroagregata direktno su spojeni <strong>na</strong> 12 kV srednje<strong>na</strong>ponsku mrežu vjetroelektrane.Odabirom generatora sa <strong>na</strong>zivnim <strong>na</strong>ponom 12 kV izbjegava se potreba <strong>za</strong> transformacijomgeneratorskog <strong>na</strong>po<strong>na</strong> <strong>na</strong> srednje<strong>na</strong>ponski <strong>na</strong>pon ime se ujedno i izbjegnuti gubici s<strong>na</strong>ge/energije utransformatorima.Planira<strong>na</strong> proizvodnja energije iznosi 102.300 MWh godišnje.Prikljuak <strong>na</strong> postojeu elektroenergetsku mrežu u bližoj okolici lokacije nije mogu s obzirom <strong>na</strong> ve<strong>za</strong>uzete kapacitete obližnjeg dalekovoda 110 kV Trogir-Bilice. Prema postojeim usvojenimplanovima izgradnje prijenosne mreže od HEP OPS d.o.o., planira<strong>na</strong> je izgradnja novog dvostrukogdalekovoda 110 kV od TS 110/35 kV Trogir do planirane TS 110/30/10(20) kV Podi, <strong>na</strong> koju bi seprikljuilo i dio DV 110 kV Trogir-Bilice, te DV 110 kV Bilice-Podi koji se trenutno ne koristi.Zbog toga e tehniko rješenje prikljuka VE Boraja <strong>na</strong> elektroenergetsku mrežu trebati uskladiti sadi<strong>na</strong>mikom izgradnje pojedinih dionica DV 2x110 kV Trogir-Podi, odnosno obrnuto ukoliko se<strong>na</strong>vedeni DV u prvoj fazi izgradi u cilju prikljuka VE Boraja. Minimalno potreb<strong>na</strong> izgradnja DV2x110 kV Trogir-Podi koja bi omoguila prikljuak VE Boraja je izgradnja prve dionice <strong>na</strong>vedenogvoda od TS Trogir do mjesta prikljuka VE Boraja. Tehniko rješenje prikljuka, ukljuujui tonulokaciju prikljune TS x/110 kV i prikljunog DV 2x110 kV, trenutno se ne može jednoz<strong>na</strong>nodefinirati.Promet<strong>na</strong> infrstruktura vjetroelektraneVjetroelektra<strong>na</strong> se može prostorno podijeliti <strong>na</strong> dva „krila“: <strong>za</strong>padno krilo <strong>na</strong> prostoru Boraje i istonokrilo <strong>na</strong> prostoru Vilaje, izmeu kojih je prijevoj. Prikljuak vjetroelektrane <strong>na</strong> prometnu mrežu seostvaruje sa sjeverne strane vezom <strong>na</strong> državnu cestu D-58 <strong>na</strong> mjestu postojeeg prikljuka šumskogputa. Pristup<strong>na</strong> prometnica ide od državne ceste D-58 do prijevoja Ravni Doc. Od lokacije „raskrižja“<strong>na</strong> platou Ravni Doci vode pristupne prometnice do 3 grupe vjetroagregata:• <strong>za</strong>pad<strong>na</strong> grupa, VT 1 (4) – VT 4 (7) , ukupno 4 vjetroagregata,• sjever<strong>na</strong> grupa VT 5 (8) – VT 10 (13) , ukupno 6 vjetroagregata,• isto<strong>na</strong> grupa VT 11 (14) – VT 31 (34) , ukupno 21 vjetroagregata.Pojedine grupe formirane su kao pravilan niz vjetroagregata pove<strong>za</strong>n servisnom prometnicom.Prometnice vjetroelektrane služe <strong>za</strong> dopremu graevinskih strojeva, graevinskog materijala iprefabriciranih eleme<strong>na</strong>ta <strong>za</strong> izgradnju vjetroelektrane i trafostanice. Prometnu mrežu funkcio<strong>na</strong>lnoine:– pristupne prometnice,– servisne prometnice.Pristupne prometnice u VE Boraja duljine su oko 5400 m. Servisne prometnice u <strong>za</strong>hvatu VE Borajaduljine su oko 10.025 m.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
4Pristupne prometnice omoguavaju kolni pristup do prostora vjetroelektrane, odnosno pojedinih grupavjetroagregata. Tlocrt<strong>na</strong> geometrija prometnice prilagoe<strong>na</strong> je tehnikim karakteristikamatransportnog vozila <strong>na</strong> <strong>na</strong>in da se pri trasiranju koriste kružne krivine velikih radijusa. Na pristupnojprometnici ostvare<strong>na</strong> je tlocrt<strong>na</strong> geometrija s minimalnim radijusom od R=120 m, i usponom odmaksimalnih 10%.Servisne prometnice <strong>na</strong> podruju VE Boraja planirane su sa svrhom da prometno poveževjetroagregate i servisne sadržaje vjetroelektrane (trafostanica sa prateim sadržajima). Osim <strong>za</strong>prometno povezivanje, prometnica se koristi i kao infrastrukturni koridor <strong>za</strong> polaganje energetskih itelekomunikacijskih instalacija.U fazi izgradnje pristupni put se izvodi kao makadamska prometnica sa tucanikim kolnikim<strong>za</strong>storom širine 6.00 m, a servisne prometnice širine 9.00 m. U fazi korištenja, tucaniki kolniki<strong>za</strong>stor sa sužava <strong>na</strong> širinu 4.50, a dio profila koristi se i kao infrastrukturni koridor (smještaj kabelsketrase).Potrebni radoviTopografske z<strong>na</strong>ajke tere<strong>na</strong> <strong>na</strong> kojemu treba biti postavlje<strong>na</strong> vjetroelektra<strong>na</strong> odreuje sljedee radove<strong>za</strong> postavljanje stupova i opreme vjetroagregata:- izvedba pristupnih i servisnih prometnica- izvedba platformi (platoa) <strong>za</strong> radove montaže vjetroagregata i smještaj di<strong>za</strong>lica <strong>za</strong> podi<strong>za</strong>njeopreme i izvedba temelja stupova- ukopavanje ka<strong>na</strong>la <strong>za</strong> elektrine kabele izmeu stupova i trafostanice vjetroelektranePredvia se u roku od 9 mjeseci izvesti ove radove i postaviti 31 vjetroagregat.Grafiki prilog:Prikaz lokacije vjetroelektrane BorajaStudija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
AAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAA1(4)2(5) 3(6) 4(7)5(8)6(9) 7(10)8(11) 9(12)10(13)11(14)12(15)13(16) 14(17) 15(18)16(19)17(20)18(21) 19(22) 20(23) 21(24) 22(25) 23(26)Studija o utjecaju <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong><strong>za</strong> vjetroelektranu "Boraja"PRIKAZ LOKACIJEPLANIRANOG ZAHVATAVjetroagregatiTIPPrilog 2a.AAW 77/1500AAW 82/1500´1:25.000Planirane prometnicepristup<strong>na</strong> prometnicaservis<strong>na</strong> cesta24(27) 25(28) 26(29) 27(30) 28(31) 29(32) 30(33) 31(34)
5A.2 OPIS OKOLIŠA LOKACIJE ZAHVATA I OPIS MOGUIH UTJECAJAA.2.1 Podaci iz dokume<strong>na</strong>ta prostornog ureenja i utjecaj <strong>na</strong> postojee i planirane <strong>za</strong>hvateProjekt vjetroelektrane Boraja planiran je i usklaen je s lancima 163. i 164. provedbenih odredbiProstornog pla<strong>na</strong> Splitsko-dalmatinske županije te kartografskim prikazom 2. Infrastrukturni sustavi.Vjetroelektra<strong>na</strong> je povoljno smješte<strong>na</strong> u odnosu <strong>na</strong> graevinska podruja <strong>na</strong>selja tj. planira<strong>na</strong> je urelativno slabo <strong>na</strong>seljenom podruju <strong>na</strong> dovoljnoj udaljenosti od graevinskih podruja, uz dobrumogunost povezivanja <strong>na</strong> infrastrukturnu mrežu. Planovi nižeg reda Splitsko-dalmatinske Županije(PPUO Mari<strong>na</strong> i PPUO Seget) nisu usklaeni sa Županijskim planom u odnosu <strong>na</strong> smještajvjetroelektra<strong>na</strong> pa VE Boraja nije planira<strong>na</strong> u ovim planovima.S obzirom da se u blizini <strong>za</strong>hvata <strong>na</strong>lazi nekoliko manjih graevinskih podruja <strong>na</strong>selja, mogu jeutjecaj <strong>na</strong> stanovništvo tih podruja u vidu izloženosti poveanim razi<strong>na</strong>ma buke tijekom izgradnje(predvidivo 9 mjeseci) zbog poveanog broja teških teretnih vozila te tijekom rada vjetroelektrane.S obzirom <strong>na</strong> postojei dalekovod 110 kV Bilice- Trogir u okruženju planirane vjetroelektranepotreban je minimalni sigurnosni razmak od dvije visine vjetroagregata (2x 121m =242 m). Kako je<strong>na</strong>jbliži vjetroagregat VT 9 udaljen 1,3 km od postojeeg DV te još više od planiranog DV Trogir –Podi, vjetroelektra<strong>na</strong> ne predstavlja opasnost <strong>za</strong> postojee ili planirane elektroenergetske objekte uokolici.Vjetroelektra<strong>na</strong> Boraja udalje<strong>na</strong> je 11 km od Zrane luke Split te s obzirom <strong>na</strong> udaljenost nepredstavlja smetnju odvijanju zranog prometa.U širem okruženju VE Boraja <strong>na</strong> udaljenosti do oko 10 km <strong>na</strong>lazi se još 4 lokacija postojeih iliplaniranih vjetroelektra<strong>na</strong> (VE Orlice, VE Glu<strong>na</strong>, VE Jeli<strong>na</strong>k, VE Opor). Izgrae<strong>na</strong> VE Orlice, kojaje <strong>na</strong>jbliža VE Boraja postavlje<strong>na</strong> je <strong>na</strong> udaljenosti veoj od 2km zrane udaljenosti i procje<strong>na</strong> je daVE Boraja nee utjecati <strong>na</strong> rad ove niti ostalih planiranih elektra<strong>na</strong>. <strong>Ne</strong> može se iskljuiti kumulativniutjecaj <strong>na</strong>vedenih postojeih i planiranih vjetroelektra<strong>na</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong>, no taj se utjecaj ne može ocijenitiovom studijom zbog nedostatka podataka o ostalim projektima.A.2.2 MeteorologijaZa odreivanje klimatoloških karakteristika podruja korišteni su uglavnom klimatološki podaci spostaje „Split Kaštel Stari“iz razdoblja od 1981. do 1995. godine, dakle iz 15-godišnjeg razdoblja, adjelomino i podaci s postaje „Split Marjan“. Podruje lokacije „Boraja“ može se okarakterizirati kaopodruje mediteranske klime, ali zbog vee <strong>na</strong>dmorske visine (oko 500 m), ima brdske elemente, kojise oituju po<strong>na</strong>jviše u veoj koliini oborine koja padne <strong>na</strong> to podruje, veim brzi<strong>na</strong>ma vjetra, temanjoj pojavi magle.Srednja godišnja temperatura <strong>na</strong> podruju postaje „Split Kaštel Stari“ iznosi 12,6°C, sa sijenjem kaoprosjeno <strong>na</strong>jhladnijim (7,1°C), te srpnjem kao prosjeno <strong>na</strong>jtoplijim (25,6°C) mjesecom u godini.Srednje mjesene maksimalne temperature kreu se od 30,5°C u srpnju, do 11,6°C u sijenju, asrednje mjesene minimalne temperature od 3,0°C u sijenju, do 19,2°C u srpnju i kolovozu.Zbog razlike u <strong>na</strong>dmorskoj visini od otprilike 500 do 650 m n.m., <strong>na</strong> samoj lokaciji mogu se oekivatiu prosjeku 4 do 7°C niže temperature zraka od temperatura <strong>na</strong> postaji.Za klimatološku postaju „Split Kaštel Stari“, u razdoblju 1981.-1995. godine, srednja godišnja kolii<strong>na</strong>oborine iznosi 842,7 mm, zbog ega ovaj prostor spada meu kišnija podruja u Republici Hrvatskoj.Godišnji hod srednjih mjesenih obori<strong>na</strong> pokazuje da je srpanj u prosjeku mjesec s <strong>na</strong>jmanje oborine,a studeni mjesec s <strong>na</strong>jviše oborine. Naješi oblik oborine je kiša, dok se krute oborine javljaju vrlorijetko u hladnom dijelu godine – uglavnom kao snijeg, i još rjee u toplom dijelu godine – kao tua.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
6U prosjeku samo u sijenju statistika pokazuje 0,4 da<strong>na</strong> sa snijegom, dok je u ostalim mjesecimaprosjek broja da<strong>na</strong> sa snijegom 0. Meutim zbog ve spomenute razlike u <strong>na</strong>dmorskoj visini razumnoje oekivati da <strong>na</strong> samoj lokaciji ima nešto više da<strong>na</strong> sa snijegom.esti<strong>na</strong> pojavljivanja pojedinog smjera i brzine vjetra <strong>na</strong> klimatološkoj postaji „Split Marjan“, <strong>za</strong>razdoblje 1981.–1999., pokazuje da su <strong>na</strong> toj postaji tijekom godine <strong>na</strong>ješi vjetrovi iz smjerasjeveroistoka (NNE i NE), <strong>za</strong>tim vjetrovi jugoistonih smjerova (ESE i SE), te jugo<strong>za</strong>padni vjetrovi(SW i SSW). Tišine nisu esta pojava - javljaju se u oko 5% termi<strong>na</strong> motrenja.Vjetar jakosti 4 bofora (B) registriran je u 29,1 % sluajeva, a vjetrovi jakosti 6 B u 8,4 %sluajeva, što z<strong>na</strong>i da prevladavaju vjetrovi manje jakosti, ali i da jai vjetrovi nisu rijetki. Izpodataka <strong>za</strong> <strong>na</strong>vedenu postaju vide se tri prevladavajua smjera vjetra, sjeveroistoni, jugoistoni ijugo<strong>za</strong>padni . Meutim, razumno je pretpostaviti da <strong>na</strong> lokaciji objekta postoji i z<strong>na</strong>aj<strong>na</strong> uestalostsjevero<strong>za</strong>padnih vjetrova, budui da se orografske prepreke (brda) u okolici objekta pružaju u smjeru<strong>za</strong>pad-sjevero<strong>za</strong>pad-istok-jugoistok te da tako ka<strong>na</strong>liziraju zra<strong>na</strong> strujanja.Nasuprot tome, jugo<strong>za</strong>padnjak koji se javlja <strong>na</strong> promatranoj postoji <strong>na</strong>jvjerojatnije se <strong>na</strong> lokacijiobjekta javlja puno rjee. Razlog tome je da je taj jugo<strong>za</strong>padnjak u veini sluajeva <strong>za</strong>pravo maestralkoji se <strong>za</strong> lijepog vreme<strong>na</strong> svakodnevno javlja <strong>na</strong> obali. Maestral puše samo <strong>na</strong> obali i u neposrednojblizini mora. Stoga ga ne oekujemo u unutrašnjosti i <strong>na</strong> <strong>na</strong>dmorskoj visini objekta.Na lokaciji <strong>za</strong>hvata mjeren je vjetar <strong>na</strong> anemografskim postajama Boraja 1 i Boraja 2.Prema ružama vjetra s mjernih postaja Boraja 1 i Boraja 6, smjer u kojem vjetar postiže <strong>na</strong>jveuenergetsku vrijednost je jugoistok, izmeu 120 ° / 190 °.A.2.3 Geološke z<strong>na</strong>ajkeNa temelju prelimi<strong>na</strong>rne a<strong>na</strong>lize litostratigrafskih i strukturno-tektonskih, hidrogeoloških, teinženjersko-geoloških i seizmoloških z<strong>na</strong>ajki potencijalne lokacije <strong>za</strong> izgradnju vjetroelektraneBoraja, utvreno je da se radi uglavnom o karbo<strong>na</strong>tnim stije<strong>na</strong>ma visokog stupnja okršenosti koje surazlomljene tektonskim procesima i vodopropusne zbog poroznosti koja je <strong>na</strong>stala usljed djelovanjavode.Podruje Boraje je izgraeno od <strong>na</strong>slaga gornje krede, turonske i senonske starosti, koje su <strong>na</strong>jveimdijelom <strong>za</strong>stupljene vapnencima s proslojcima dolomita. <strong>Ne</strong>ma pripovršinskih podzemnih voda, veoborinske vode kratko otjeu površinski i poniru u podzemlje.Jugoistoni dio vjetroelektrane Boraja koje se proteže Vilajom, prolazi graninim podrujem izmeuII. i III. zone sanitarne <strong>za</strong>štite u odnosu <strong>na</strong> izvor Pantan dok je sjevero<strong>za</strong>padni dio vjetroelektrane u III.zoni sanitarne <strong>za</strong>štite.Prema Pravilniku o utvrivanju zo<strong>na</strong> sanitarne <strong>za</strong>štite izvorišta (NN 55/02), u III zoni <strong>za</strong>štite, kodgraenja objekta <strong>za</strong>branje<strong>na</strong> je ispuštanje neproišenih otpadnih voda, nekontrolira<strong>na</strong> uporaba tvariopasnih <strong>za</strong> vodu, deponiranje otpada, svako skladištenje <strong>na</strong>fte i <strong>na</strong>ftnih derivate i dr.Kako vjetroelektrane ne proizvode otpadne vode, <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> podzemne vode od rada vjetroagregatanema. Zbog specifinosti krškog tere<strong>na</strong>, potreban je oprez prilikom transporta i postavljanjamehani<strong>za</strong>cije i postrojenja.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
7A.2.4 Tlo i poljoprivredno zemljišteNa podruju <strong>utjecaja</strong> <strong>za</strong>hvata <strong>na</strong>j<strong>za</strong>stupljenije je smee tlo <strong>na</strong> vapnencu, a z<strong>na</strong>ajnije je još <strong>za</strong>stuplje<strong>na</strong>vapne<strong>na</strong>ko dolomit<strong>na</strong> crnica i crvenica.Zemljišta se, prema bonitetu, razvrstavaju u jednu od etiri kategorije korištenja i <strong>za</strong>štite zemljišta(odnosno u P1 - osobito vrijed<strong>na</strong> obradiva tla, P2 – vrijed<strong>na</strong> obradiva tla, P3 – ostala obradiva tla, tePŠ – ostala poljoprivred<strong>na</strong> tla, šume i šumska zemljišta). A<strong>na</strong>lizom te inventari<strong>za</strong>cijom površi<strong>na</strong>,utvreno je da se <strong>na</strong> istraživanom podruju javlja jed<strong>na</strong> kategorija korištenja zemljišta (PŠ) dok ostalekategorije nisu utvrene.Utjecaj planiranog <strong>za</strong>hvata <strong>na</strong> tlo <strong>na</strong>jviše e se ogledati u gubitku funkcija tla zbog pre<strong>na</strong>mjenezemljišta. Do pre<strong>na</strong>mjene e po<strong>na</strong>jprije doi uslijed proširenja postojeih cesta, te izgradnje novihcesta i vjetrogeneratora. Kako je ranije <strong>na</strong>vedeno, <strong>na</strong> istraživanom podruju prisut<strong>na</strong> je jed<strong>na</strong> bonitet<strong>na</strong>kategorija zemljišta.<strong>Ne</strong>gativan utjecaj <strong>na</strong> šumsko tlo takoer se odnosi <strong>na</strong> pre<strong>na</strong>mjenu. Pre<strong>na</strong>mjenom e biti <strong>za</strong>hvaenoneproizvodno šumsko zemljište s grmolikom vegetacijom. Tlo ovog zemljišta, iako vrlo niskeplodnosti, istie se svojim <strong>za</strong>štitnim karakterom, pa i <strong>na</strong> takvim terenima treba voditi brigu ouinkovitoj <strong>za</strong>štiti tla. Meutim, s obzirom <strong>na</strong> veliinu planiranog <strong>za</strong>hvata i opu rasprostranjenostovih tala, može se <strong>za</strong>kljuiti da nee biti z<strong>na</strong>ajnijeg <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> šumsko tlo.A.2.5 Šume i šumarstvoPovrši<strong>na</strong> i prostorni raspored šuma <strong>za</strong> podruje <strong>za</strong>hvata dobiveni su <strong>na</strong> temelju karte <strong>na</strong>i<strong>na</strong> korištenjazemljišta izraenoj prema CORINE klasifikaciji, fotointerpretacijom digitalnog ortofota izraenog i<strong>za</strong>erosnimaka u boji.Površine šuma i šumskog zemljišta prema podacima o <strong>na</strong>inu korištenja zemljišta <strong>na</strong> podruju <strong>za</strong>hvata(pojas od 40 m oko vjetroagregata, te 7,5 m od osi servisne i pristupne ceste) iznose 15,04 ha.Šume u promatranom podruju, vegetacijski gledano pripadaju mediteranskoj šumskoj regiji,mediteransko-litoralnom i mediteransko-montanskom vegetacijskom pojasu. Raspored šumskih<strong>za</strong>jednica uvjetovan je po<strong>na</strong>jprije litološkom podlogom, tlom i reljefom. Zajednice šuma koje sejavljaju <strong>na</strong> ovom podruju: As. Querco-Carpinetum orientalis Horvati 1939 – Šuma i šikara hrasta medunca i bijeloggraba – As. Ostryo-Quercetum pubescentis (Horvat 1950) Tri<strong>na</strong>jsti 1979 – Mješovita šuma i šikarahrasta medunca i crnog grabaŠume <strong>na</strong> planiranom podruju <strong>za</strong>hvata su državne i njima gospodare Hrvatske šume, Uprava šumaPodružnica Split, šumarije Split i Šibenik. Njihova površi<strong>na</strong> iznosi 36,19 ha i o<strong>na</strong> se razlikuje odpovršine prema CORINE klasifikaciji, jer se unutar državnih šuma <strong>na</strong>lazi neobraslo šumsko zemljište(proizvodno), koje je prema CORINE klasificirano kao nešumsko.Struktura šuma <strong>na</strong> predmetnoj dionici je nepovolj<strong>na</strong>, jer dominiraju neobraslo proizvod<strong>na</strong> šumskazemljišta, kao i degradirane sastojine (šikare) u kojima prevladava rijedak sklop. Iz svega se može<strong>za</strong>kljuiti da je gospodarska vrijednost šuma <strong>na</strong> podruju vjetroelektrane Boraja mala.Utjecaji <strong>na</strong> šume i šumarstvo po<strong>na</strong>jprije se oituju u trajnom gubitku površi<strong>na</strong> pod šumom izravnim<strong>za</strong>posjedanjem (80+15 m) šumsko-proizvodnih površi<strong>na</strong> vjetroelektranom.Na temelju <strong>na</strong>vedenih podataka izravnim <strong>za</strong>posjedanjem potencijalno je ugroženo 36,19 ha šuma išumskog zemljišta s ukupnom vrijednošu opekorisnih funkcija šuma od 1.194.595,00 bodova.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
8Razmatranjem šireg podruja oko vjetroelektrane (pojas od 150 m oko vjetroagregata, te 100 m od osiservisne i pristupne ceste), došlo se do <strong>za</strong>kljuka da <strong>za</strong>hvat nee imati z<strong>na</strong>ajniji utjecaj <strong>na</strong> šumskepovršine, osim trajnog gubitka površi<strong>na</strong> u zoni graevinskih aktivnosti.Tijekom gradnje osobitu pažnju treba posvetiti rukovanju lako<strong>za</strong>paljivim materijalima i alatima kojimogu i<strong>za</strong>zvati iskrenje, kako ne bi došlo do šumskih požara (II, III i IV stupanj ugroženosti odšumskih požara).<strong>Ne</strong>gativni utjecaji mogu se pojaviti tijekom gradnje, a odnose se <strong>na</strong>:- <strong>za</strong>hvaanje površine koja je vea od planirane- fragmentaciju šumskih ekosustava (ostavljanje malih/uskih površi<strong>na</strong> šumskih sastoji<strong>na</strong> <strong>na</strong>konprosijecanja trase)- ošteivanje rubova šumskih sastoji<strong>na</strong> teškom mehani<strong>za</strong>cijom- otvaranje novih šumskih rubova u podrujima graevinskih radova- ekscesne situacije koje se mogu pojaviti tijekom gradnje, a rezultiraju oneišenjem <strong>okoliš</strong>a.A.2.6 Flora i vegetacijaPlanira<strong>na</strong> izgradnja vjetroelektra<strong>na</strong> obuhvaa submediteranske i epimediteranske suhe travnjake,draike, te <strong>za</strong>jednice hrasta medunca <strong>na</strong> itavom podruju, koja je razvije<strong>na</strong> u obliku više ili nižešikare.Na istraživanom podruju Boraje uoe<strong>na</strong> je velika raznolikost flore. Zahvat izgradnje vjetroelektrane ipristupnih putova odraziti e se u odreenoj mjeri <strong>na</strong> floru i vegetaciju u smislu smanjivanjaautohtonih staništa i mogueg smanjenja raznolikosti staništa, smanjivanja areala rasprostranjenostinekih vrsta, kao i areala biljnih vrsta s odgovarajuom kategorijom <strong>za</strong>štite. Opasnosti od širenjaantropogenih vrsta i njihovog <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> autohtonu floru i vegetaciju je nez<strong>na</strong>t<strong>na</strong>.Uz struno provoenje mjera <strong>za</strong>štite, izgradnja vjetroelektrane Boraja, nee imati negativan utjecaj <strong>na</strong>raznolikost flore i vegetaciju te njihovih staništa <strong>na</strong> istraživanom podruju.Na podruju predvienom <strong>za</strong> postavljanje vjetroelektrane Boraja istraženo je 13 biljnih vrsta kojepripadaju kategoriji strogo <strong>za</strong>štienih biljnih vrsta. Zastupljene su <strong>na</strong> raznolikim tipovima staništa sveim brojem jedinki u populaciji tako da im ne prijeti opasnost od nestajanja. Antropogeni <strong>za</strong>hvati <strong>na</strong>ovom podruju smanjit e areal ovih vrsta.A.2.7 Fau<strong>na</strong>Iako je raznolikost staništa relativno mala, <strong>na</strong> širem podruju <strong>za</strong>hvata prisutan je veliki broj razliitihvrsta životinja.Prema literaturnim podacima fau<strong>na</strong> sisavaca šireg podruja <strong>za</strong>hvata ukljuuje oko 40 vrsta, od kojihgotovo polovica pripada skupini šišmiša. Fau<strong>na</strong> gmazova šireg podruja <strong>za</strong>hvata može se smatratirelativno bogatom, a <strong>za</strong>stuplje<strong>na</strong> je s 18 vrsta, (zmije, gušteri, kornjaa). Naješa i <strong>na</strong>jbrojnija vrsta <strong>na</strong>istraživanom podruju je primorska gušterica (Podarcis sicula) koja živi u svim tipovima staništa.Zbog siromaštva vode, jakih ljetnih žega, bure koja isušuje tlo te brzog i lakog nestajanja površinskevode u krško podzemlje, podruje planiranog <strong>za</strong>hvata ne može se smatrati pogodnim staništem <strong>za</strong>vodozemce. Ipak, <strong>na</strong> odreenim dijelovima šireg podruja <strong>za</strong>hvata pogod<strong>na</strong> staništa postoje, pogotovou vidu lokava <strong>za</strong> <strong>na</strong>pajanje stoke.Prema literaturnim podacima <strong>na</strong> širem podruju izgradnje vjetroelektrane Boraja <strong>za</strong>bilježene su brojnevrste kukaca od kojih se 9 <strong>na</strong>lazi u Crvenoj knjizi vrete<strong>na</strong>ca Hrvatske (Frankovi i sur., 2008.). PremaCrvenom popisu ugroženih biljaka i životinja Hrvatske lokacija <strong>za</strong>hvata preklapa se s arealima dvijuvrsta danjih leptira - Par<strong>na</strong>ssius mnemosyne (crni apolo) i Thymelicus acteon (Rottemburgovdebeloglavac).Na podruju <strong>za</strong>hvata obitavaju i brojne druge vrste iz ostalih skupi<strong>na</strong> koje nisu sustavno istraživane.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
9Utjecaji <strong>na</strong> faunu koji se oekuju <strong>za</strong> vrijeme izgradnje vjetroelektrane oitovat e se u uznemiravanju idirektnom stradavanju odreenog broja životinja uslijed poveane prisutnosti ljudi, strojeva itransportnih vozila, te u trajnom gubitku dijela staništa zbog izgradnje pristupnih putova, platformi itemelja stupova. Budui da su radovi ogranienog i relativno kratkog trajanja, a vegetacijski tipoviprisutni <strong>na</strong> podruju <strong>za</strong>hvata široko su rasprostranjeni <strong>na</strong> okolnom podruju, smatra se da izgradnjavjetroelektrane nee z<strong>na</strong>ajno utjecati <strong>na</strong> faunu. Do negativnog <strong>utjecaja</strong> moglo bi doi ukoliko seuslijed izvoenja radova <strong>na</strong>ie <strong>na</strong> speleološke objekte koji predstavljaju vrijed<strong>na</strong> staništa podzemnefaune. U tom sluaju potrebno je privremeno obustaviti radove i provesti propisane mjere <strong>za</strong>štite.Prilikom rada vjetroelektrane oekuje se povea<strong>na</strong> razi<strong>na</strong> buke koja može djelovati uznemirujue idovesti do izbjegavanja zone <strong>utjecaja</strong> vjetroelektrane od strane pojedinih vrsta životinja. Kako se radio relativno malom podruju <strong>na</strong> kojemu su prisutni široko rasprostranjeni stanišni tipovi, smatra se dautjecaj nije z<strong>na</strong>ajan. Uslijed rada vjetroelektrane takoer postoji mogunost da životinje koje se kreuzrakom direktno stradaju u sudaru s elisama vjetroagregata.PticeNa podruju predložene lokacije vjetroelektra<strong>na</strong> «Boraja» obavlje<strong>na</strong> su jednogodišnja terenskapromatranja ornitofaune s ciljem utvrivanja sastava ptijeg svijeta, brojnosti ptica <strong>na</strong> preletu uvrijeme proljetne i jesenske selidbe, te broja vrsta i jedinki ptica <strong>na</strong> zimovanju. U istraživanjima je<strong>na</strong>roita pažnja posvee<strong>na</strong> promatranjima smjera i visine preleta grabljivica kao vrsta koje estostradavaju u izravnim sudarima s elisama vjetroagregata, te sumranih i nonih vrsta. Tijekomistraživanja <strong>na</strong> užem i širem prostoru potencijalne lokacije vjetroelektra<strong>na</strong> <strong>za</strong>bilježeno je ukupno 99vrsta ptica. Od toga broja 53 vrste su gnjezdarice i/ili vjerojatne gnjezdarice koje se gnijezde <strong>na</strong> samojlokaciji polja vjetroelektra<strong>na</strong> ili u njenom okolnom prostoru. Zabilježene su 84 vrste preletnica kojemigriraju ovim podrujem tijekom selidbe ili ga samo povremeno <strong>na</strong>dlijeu. Meu vrstama postoje ione koje se gnijezde <strong>na</strong> podruju zone <strong>za</strong>hvata, u vrijeme selidbe im se poveava brojnost, a pojedinevrste u manjem broju ovdje i prezimljavanju. Prema uestalosti pojavljivanja, <strong>za</strong>državanja i opaženombroju jedinki grabljivica, sumranih i nonih vrsta ptica, ije aktivnosti nose potencijalnu opasnost odpoveanih sudara sa turbi<strong>na</strong>ma vjetroagregata, ini se da potencijal<strong>na</strong> lokacija nema posebnog z<strong>na</strong>ajau njihovom preletu i aktivnostima. Osim gnjezdarica otvorenih kamenjarskih staništa koje su dijelomrasprostranjene i <strong>na</strong> podrujima predvienim <strong>za</strong> postavljanje vjetroagregata, nije opaženo da ostalevrste više borave u zoni <strong>za</strong>hvata u odnosu <strong>na</strong> okol<strong>na</strong> podruja. Kako su spomenute gnjezdarice dijelomrasprostranjene po staništima u užem prostoru lokacije, jedan e dio njih vjerojatno biti izravnoutjecano ovim <strong>za</strong>hvatom. Od ukupno <strong>za</strong>bilježenog broja <strong>na</strong> podruju istraživanja, 91 vrsta je <strong>za</strong>štie<strong>na</strong>Zakonom o <strong>za</strong>štiti prirode (NN. 70/05, 139/08), dok je prema Crvenoj knjizi ugroženih ptica Hrvatske(Radovi i sur., 2003, 2004) u razliite kategorije ugroženosti razvrstano 35 vrsta. Meu vrstamaugroženim <strong>na</strong> europskoj razini <strong>za</strong>bilježene su 3 rijetke vrste, 15 rizinih i 14 vrsta u opadanju. Ukupno70 vrsta se <strong>na</strong>lazi <strong>na</strong> Dodatku II, a 26 <strong>na</strong> Dodatku III Bernske konvencije, dok se 41 vrsta <strong>na</strong>lazi <strong>na</strong>Dodatku II Bonnske konvencije. Trideset vrsta se <strong>na</strong>lazi <strong>na</strong> popisu vrsta EU direktive o pticama; 15 <strong>na</strong>prvom, 15 <strong>na</strong> drugom, a 3 <strong>na</strong> treem dodatku Europske direktive o pticama. Od vrsta koje su prema(Radovi i sur., 2004) ugrožene <strong>na</strong> <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lnoj razini, <strong>na</strong> podruju istraživanja ili u njegovoj blizini<strong>za</strong>bilježe<strong>na</strong> je 1 ugrože<strong>na</strong> (EN – suri orao), 3 rizine (VU – zmijar, škanjac osaš i sivi sokol), 1nedovoljno poz<strong>na</strong>ta (DD – šljuka), 13 gotovo ugroženih (NT – eja strnjarica, jarebica kamenjarka,prepelica, ždral, uk, sivi uk, ušara, pupavac, žuta pastirica, siva grmuša, šumski zviždak, sivamuharica, vrt<strong>na</strong> str<strong>na</strong>dica) i 17 <strong>na</strong>jmanje <strong>za</strong>brinjavajuih vrsta (LC – kobac, grlica, leganj, pelarica,ševa krunica, poljska ševa, kukmasta ševa, lastavica, primorska trepteljka, crnoglavi bati, smeoglavibati, sivkasta bjelogu<strong>za</strong>, bjelovrata muharica, sivi svraak, žutoklju<strong>na</strong> galica, ižak, velika str<strong>na</strong>dica).Obzirom da praenjem ornitofaune <strong>na</strong> potencijalnoj lokaciji nisu <strong>za</strong>bilježene z<strong>na</strong>ajnije brojnostiugroženih vrsta, a one su uglavnom opažane povremeno i <strong>za</strong>državale se u njenim nižim dijelovima,pretpostavlja se da rad vjetroelektane nee imati z<strong>na</strong>ajnijeg negativnog <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> njihovu brojnost iaktivnosti. Preko podruja koji su predvieni <strong>za</strong> postavljanje vjetroagregata <strong>za</strong>bilježeni su preleti i<strong>za</strong>državanja manjeg broja ptica slabijeg intenziteta i <strong>na</strong> manjim visi<strong>na</strong>ma od 2 – 4 m, dok se glavni<strong>na</strong>lokalnih selidbenih aktivnosti i kretanja ptica odvijala u širem nizinskom prostoru izvan predvienogStudija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
10<strong>za</strong>hvata. Sve krške udoline okružene visokim ili nižim brdima odnosno plani<strong>na</strong>ma imaju raznolikiju ibogatiju ornitofaunu u odnosu <strong>na</strong> okol<strong>na</strong> poviše<strong>na</strong> podruja. Ukoliko se ovakva polja obraujurazliitim kulturama, bogatstvo i raznolikost ornitofaune je vea, te bitno pridonosi poveanjucjelokupne raznolikosti ptijeg svijeta. Uzevši u obzir nekoliko imbenika poput zemljopisnogpoložaja potencijalne lokacije, vegetacijskog pokrova, brojnosti ptijih populacija te njihovih dnevnihi nonih aktivnosti u odnosu <strong>na</strong> tehnike osobitosti i predvieni raspored vjetroagregata, može sepretpostaviti da planirani <strong>za</strong>hvati izgradnje i rada vjetroenergetskih postrojenja <strong>na</strong>jvjerojatnije neeimati z<strong>na</strong>ajnije negativne utjecaje <strong>na</strong> autohtonu ornitofaunu, kao ni <strong>na</strong> selice u vrijeme jesenske iproljetne selidbe. Da bi se utvrdilo eventualno postojanje negativnog <strong>utjecaja</strong> vjetroelektra<strong>na</strong> <strong>na</strong>ornitofaunu i u kolikoj je mjeri on izražen, <strong>na</strong>kon izgradnje vjetroenergetskih postrojenja predlažu sedvogodišnja promatranja. Na taj bi se <strong>na</strong>in trebali utvrditi stvarni negativni utjecaji <strong>na</strong> ornitofaunu,kao npr. broj stradalih ptica u sudarima s elementima vjetroelektra<strong>na</strong>, te da li vei broj primjerakastrada tijekom proljetnih ili jesenskih migracija ili <strong>na</strong>protiv više stradavaju sta<strong>na</strong>rice.ŠišmišiSagledavanje potencijalnog <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> šišmiše odnosno metodologija i ciljevi istraživanja temeljeni sui prema mogunostima prilagoeni uputama iz publikacije „Guidelines for consideration of bats inwind farm projects“ Sporazuma o <strong>za</strong>štiti europskih populacija šišmiša (EUROBATS).Istraživanje je provedeno tijekom cjelogodišnjeg ciklusa, <strong>na</strong> širem podruju <strong>za</strong>hvata ovisno ostanišnim obilježjima (blizi<strong>na</strong> lokve, usjek, vegetacija i dr.). Terenska istraživanja provede<strong>na</strong> su urazdoblju od srpnja 2008. do srpnja 2009. godine kako bi se obuhvatio cjelogodišnji ciklus.Svi su šišmiši strogo <strong>za</strong>štiene <strong>za</strong>viajne divlje vrste prema Pravilnik o proglašavanju divljih svojti<strong>za</strong>štienim i strogo <strong>za</strong>štienim (NN 99/09). Pregledom dostupnih literaturnih podataka i terenskimistraživanjima <strong>na</strong> ovom podruju utvre<strong>na</strong> je prisutnost 13 vrsta šišmiša.Terenska istraživanja podruja dovode do <strong>za</strong>kljuka da <strong>na</strong> širem podruju VE Boraja boravi vei brojvrsta šišmiša. Položaj vjetroagregata VE Boraja veim dijelom <strong>za</strong>hvaa vršne dijelove brda koje sevisoko izdiže iz<strong>na</strong>d okolnog podruja. Smjer <strong>za</strong>bilježenih preleta pružaju se gotovo usporedno sasmjerom pružanja agregata te su prisutni u nižim dijelovima brda (podnožje) stoga nije vidljiv moguz<strong>na</strong>ajan utjecaj <strong>na</strong> populaciju šišmiša ovog podruja. Kukuzovac i Paukuša podruja su nešto veeaktivnosti zbog konfiguracije tere<strong>na</strong> koja pogoduje kretanjima šišmiša, a sam smještaj agregata koji sespuštaju nisko u vlaku nije pogodan zbog mogueg negativnog <strong>utjecaja</strong>. Zbog neposredne blizinesusjedne vjetroelektrane potrebno je uzeti u obzir mogue kumulativne efekte (utjecaje) budui sestvara fronta koja u velikoj mjeri <strong>za</strong>tvara koridor leta u smjeru juga. Za procjenu kumulativnog<strong>utjecaja</strong> bilo bi potrebno imati metodološki barem približno istraženu faunu šišmiša <strong>na</strong> susjednojvjetroelektrani no kako ti podaci nisu dostupni nije mogue procijeniti stvaran kumulativni utjecaj.Zaštiene prirodne vrijednostiA<strong>na</strong>lizom popisa strogo <strong>za</strong>štienih i <strong>za</strong>štienih vrsta prisutnih <strong>na</strong> širem podruju izgradnje, njihovedistribucije, te stupnjeva i razloga ugroženosti, utvreno je da opisani <strong>za</strong>hvat može imati utjecaj <strong>na</strong>ptice i šišmiše, te eventualno <strong>na</strong> podzemnu faunu, dok ostale skupine nee biti z<strong>na</strong>ajnije ugroženeizgradnjom i radom vjetroelektrane.Na podruju obuhvata <strong>za</strong>hvata nema postojeih niti planiranih <strong>za</strong>štienih podruja u nekoj odkategorija <strong>za</strong>štite prema Zakonu o <strong>za</strong>štiti prirode (NN 70/05 i 138/08). Stoga nema niti <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> ovapodruja.Podruje planirane vjetroelektrane Boraja ne <strong>za</strong>dire u podruja Ekološke mreže Republike Hrvatske.Meutim planira<strong>na</strong> vjetroelektra<strong>na</strong> <strong>na</strong>lazi se u blizini podruja ekološke mreže HR1000027 # Mosor,Kozjak i Trogirska Zagora (važno podruje <strong>za</strong> ptice).Ciljevi ouvanja <strong>na</strong>vedeno podruja su: jarebica kamenjarka (Alectoris graeca saxatilis)Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
11sivi sokol (Falco peregrinus)suri orao (Aquila chrysaetos)volji masli<strong>na</strong>r (Hippolais olivetorum)Izdvojeni mogui utjecaji tijekom izgradnje i rada vjetroelektrane:Utjecaji tijekom izgradnje- Gubitak staništa uslijed izgradnje pristupnihputova i vjetroagregata.- Gubitak dijela staništa i fragmetacijaformiranja graevinskog pojasa, kretanjastrojeva i druge mehani<strong>za</strong>cije.- Uznemiravanje (prvenstveno buka) kaoposljedice prisustva ljudi i rada strojeva idruge mehani<strong>za</strong>cije.- Mogue akcidentne situacije (izlijevanještetnih tvari u <strong>okoliš</strong>, npr. <strong>na</strong>ftni derivati).Utjecaji tijekom korištenja- Stradavanje ptica zbog sudara s elisamavjetroagregata- Mogue akcidentne situacije- Pojava bukeZahvatom e biti <strong>za</strong>hvaeno 36,2 ha površine (izravno <strong>za</strong>posjedanje), dok podruje <strong>utjecaja</strong> inigotovo 327 ha. Iako se lokacija vjetroelektrane <strong>na</strong>lazi izvan podruja ekološke mreže, s obzirom daciljane vrste (suri orao i sivi sokol) imaju široki areal kretanja, prisutnost strojeva i ljudi može imati(lokalni) utjecaj <strong>na</strong> smanjivanje uspjeha npr. pri lovu.Tijekom rada vjetroelektrane može doi do sudara ptica s elisama vjetroagregata. Grabljivicepredstavljaju rizinu skupinu jer imaju velike teritorije i još vee podruje <strong>na</strong> kojima love pa takomogu <strong>za</strong>laziti u prostore relativno udaljene od samih gnjezdilišta. Kako je vei<strong>na</strong> grabljivica uHrvatskoj uvršte<strong>na</strong> u Crvenu knjigu ugroženih vrsta ptica i <strong>na</strong>jmanji gubitak dijela populacijepredstavlja problem opstanku ovih vrsta. Iako su rezultati terenskih istraživanja tijekom izradeornitološke studije podruju predložene lokacije „Boraja“ poka<strong>za</strong>li su razmjerno malu raznolikost ibogatstvo ugroženih vrsta, ukljuujui gore <strong>na</strong>vedene dvije ciljane vrste, ovaj je utjecaj okarakterizirankao umjereno negativan.Na buku koja <strong>na</strong>staje aktivnošu vjetroelektra<strong>na</strong> ptice razliito reagiraju <strong>na</strong> buku vjetroelektrane.Meutim, s obzirom da <strong>na</strong> promatranom podruju nisu ustanovljene z<strong>na</strong>ajne populacije ciljanih vrstaptica utjecaj buke planirane vjetroelektrane može se smatrati <strong>za</strong>nemarivim.U skladu s iznesenim može se smatrati da izgradnja vjetroelektrane <strong>na</strong> predmetnoj lokaciji, uzprimjenu svih propisanih mjera <strong>za</strong>štite, nee imati z<strong>na</strong>ajnijeg negativnog <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> ciljeve ouvanjai cjelovitost podruja ekološke mreže HR1000027 # Mosor, Kozjak i Trogirska Zagora.A.2.8 Divlja i lovstvoLokacija <strong>za</strong>hvata prostorno je smješte<strong>na</strong> <strong>na</strong> podruju Splitsko-dalmatinske županije <strong>na</strong> ijem teritorijuje u obuhvatu objekta, ustanovljeno <strong>za</strong>jedniko lovište XVII/110 – Vilaja (površine 5107 ha).Glavne vrste divljai kojima se gospodari u lovištima <strong>na</strong> podruju <strong>utjecaja</strong> su: divlja svinja (Sus scrofaL.), Zec obini (Lepus europaeus Pall.), Jarebica kamenjarka griv<strong>na</strong> (Alectoris graeca Meissn.) iTrka skvržulja (Perdix perdix L.).Zemljani i ostali radovi praeni bukom teških strojeva i kretanjem ljudi uznemirit e divlja, pa e o<strong>na</strong>potražiti mirnija i sigurnija mjesta. Zbog toga e ovlaštenici prava lova pretrpjeti odreenu štetu zbogmigracije divljai uzrokovane uznemiravanjem. Odree<strong>na</strong> šteta <strong>na</strong>stati e i uslijed gubitkalovnoproduktivnih površi<strong>na</strong> <strong>na</strong>stalih izgradnjom vjetroelektrene.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
12Trajni gubitak lovnoproduktivnih površi<strong>na</strong> <strong>za</strong>posjednutih izgradnjom VE Boraja <strong>na</strong> ukupnoj površinilovišta Vilaja iznosi 15,5 ha. Površine <strong>na</strong> kojima više nee biti dozvoljeno obavljanje lovnihdjelatnosti (lova) u ovom lovištu iznosi 546,5 ha. Iako su vjetroagregati smješteni samo <strong>na</strong> podrujulovišta Vilaja (tj. Splitsko-dalmatinske županije), zbog blizine granice s lovištem XV/103 – Šibenikdio površi<strong>na</strong> izvan lovišta <strong>za</strong>hvaa i <strong>na</strong>vedeno lovište. Ta površi<strong>na</strong> nije velika i iznosi 24 ha.A.2.9 Krajobrazne karakteristikePodruje brda Boraje i Vilaje, <strong>na</strong> kojemu se planira izgradnja vjetroelektrane <strong>na</strong>lazi se <strong>na</strong> prostoruizmeu Šibenika i Trogira. Ta brda su dio gorskog lanca karakteristinog smjera pružanjasjevero<strong>za</strong>pad-jugoistok, kojim se primorski, obalni dio srednje i južne Dalmacije spaja s kopnenomcjelinom (Boraja - Vilaja - Labinštica - Opor - Kozjak - Mosor - Biokovo). Primorski dio,jugo<strong>za</strong>padno od <strong>za</strong>hvata, karakterizira vrlo di<strong>na</strong>mi<strong>na</strong> izmje<strong>na</strong> manjih krških <strong>za</strong>ravni i udoli<strong>na</strong> s višimili nižim brežuljcima do 400 m <strong>na</strong>dmorske visine. Od veih udoli<strong>na</strong> izdvaja se Bristvica, južno odVilaje. Podruje Zagore, sjeveroistono od <strong>za</strong>hvata, je takoer di<strong>na</strong>mino, ali se u njemu izmjenjujuvee udoline i krške <strong>za</strong>ravni s nižim gorama koje obilježava di<strong>na</strong>rski smjer pružanja sjeveroistokjugo<strong>za</strong>pad.Sjeverno od brda Vilaje <strong>na</strong>lazi se <strong>za</strong>ravan Ljubitovica, koja je s Bristvicom nositelj<strong>na</strong>seljenosti užeg prostora oko podruja <strong>za</strong>hvata. Na tom podruju karakteristi<strong>na</strong> su raštrka<strong>na</strong> <strong>na</strong>seljas velikim brojem <strong>za</strong>selaka, što je tipino <strong>za</strong> krške krajobraze. Poljoprivreda je ogranie<strong>na</strong> <strong>na</strong> podrujauz <strong>na</strong>selja, iako su <strong>na</strong> cijelom podruju prisutni tragovi višestoljetnog agrarnog korištenja u oblikuguste mreže suhozida i terasa. Od prometnica se izdvaja držav<strong>na</strong> cesta D58 Šibenik - Boraja - Trogir,koja prolazi kroz dolinu Boraje, Ljubitovice, Prapratnice i Bristvice, dok su ostale ceste od lokalnogz<strong>na</strong>aja. Sjevero<strong>za</strong>padno od Boraje, <strong>na</strong> brdu Orlice 2009. godine je izgrae<strong>na</strong> istoime<strong>na</strong>vjetroelektra<strong>na</strong> koja se sastoji od 11 vjetroagregata. Kao objekt koji se <strong>na</strong>lazi <strong>na</strong> vrhu brda vrlo jeuoljiva i dominira <strong>na</strong> horizontu veine lokalnih vizura u kojima se <strong>na</strong>lazi.Utjecaj koji e potencijalno izgradnja vjetroelektrane <strong>na</strong> grebenu Boraje i Vilaje imati <strong>na</strong> krajobraz<strong>na</strong>jviše e se oitovati kroz utjecaj <strong>na</strong> morfologiju tere<strong>na</strong> podruja <strong>za</strong>hvata i kroz vizualni utjecaj.Utjecaj <strong>na</strong> morfologiju tere<strong>na</strong> e biti izravan, dugoroan i z<strong>na</strong>ajan, a oitovati e se kroz <strong>za</strong>sijecanje i<strong>na</strong>sipavanje postojeeg tere<strong>na</strong> radi izgradnje pristupne i servisne prometnice i platoa vjetroagregata. Tepromjene morfologije e biti vidljive iz prostora udoli<strong>na</strong> oko brda Boraje i Vilaje zbog kontrasta sokolnim površi<strong>na</strong>ma pod vegetacijom. Ove utjecaje je mogue z<strong>na</strong>ajno ublažiti tako da se prometnicei platoi projektiraju sa što manje promje<strong>na</strong> postojee morfologije tere<strong>na</strong>, a da se neizbježni <strong>za</strong>sjeci i<strong>na</strong>sipi ozelene u skladu s okolnom vegetacijom.Vizualni utjecaj vjetroelektrane je procijenjen <strong>na</strong> temelju a<strong>na</strong>lize vidljivosti, udaljenosti od <strong>za</strong>hvata iterenske provjere podataka. Najvei utjecaj se oekuje <strong>na</strong> prostoru unutar 5 km od <strong>za</strong>hvata, gdje evjetroelektra<strong>na</strong> u pojedinim vizurama biti domi<strong>na</strong>ntan ili pak vizualno vrlo istaknuti element.Vjetroelektra<strong>na</strong> e <strong>na</strong> tom podruju biti više ili manje vidljiva sa svih stra<strong>na</strong>, ali e u mnogimpogledima vizure biti <strong>za</strong>klonjene višom ili nižom vegetacijom i objektima unutar <strong>na</strong>selja. Procijenjenoje da e umjereni vizualni utjecaj <strong>na</strong>stati <strong>na</strong> podruju udoli<strong>na</strong> Bristvice i Ljubitovice, posebno <strong>na</strong>podrujima bliže <strong>za</strong>hvata, odakle e se vjetroagregati doimati vrlo veliki. Taj utjecaj nee bitineprihvatljiv uz primjenu predloženih mjera <strong>za</strong>štite.Utjecaj e biti ogranien <strong>na</strong> vrijeme trajanje vjetroelektrane, a <strong>na</strong>kon prestanka njezinog rada,uklanjanja eleme<strong>na</strong>ta <strong>za</strong>hvata i sa<strong>na</strong>cije predmetne lokacije, utjecaj e biti minimalan i s vremenom eu potpunosti išeznuti.A.2.10 Kultur<strong>na</strong> bašti<strong>na</strong>Na podruju <strong>utjecaja</strong> <strong>za</strong>hvata utvreno je ukupno devet lokaliteta kulturno povijesne baštine. Od togaih osam pripada arheološkoj baštini koja se datira u prapovijesno razboblje. Šest lokaliteta sugradinska utvrenja, dva lokaliteta su grobne gomile i jed<strong>na</strong> lokva. Iako je da<strong>na</strong>s vršni prostor Vilaje iStudija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
13Boraje i okolice ne<strong>na</strong>stanjen, spomenuti lokaliteti svjedoe o veoj <strong>na</strong>seljenosti ovog prostora tijekomprapovijesnog razdoblja, posebno bro<strong>na</strong>nog i željeznog doba.Zbog teško prohodnog tere<strong>na</strong> <strong>na</strong> veem dijelu <strong>za</strong>hvata preporua se novo rekognosciranje <strong>na</strong>konišenja vegetacije. Zbog direktne fizike ugroženosti lokaliteta potrebno je izmjestiti pristupnu cestu ivjetroagregat <strong>na</strong> položaju gradine Grad. Zaštit<strong>na</strong> arheološka istraživanja dokumentiranje potrebno jeprovesti <strong>na</strong> gomili <strong>na</strong> položaju Paukuša, gradini Grad, gradini <strong>na</strong> položaju Brig i gradini Kurilja.Prilikom izvoenja radova preporua se arheološki <strong>na</strong>dzor uz sve lokalitete u izravnoj zoni <strong>utjecaja</strong>.Provoenjem predloženih mjera <strong>za</strong>štite utjecaj <strong>za</strong>hvata <strong>na</strong> kulturno-povijesnu baštinu smanjuje se <strong>na</strong>prihvatljivu razinu.A.2.11 BukaTijekom izgradnje vjetroelektrane emitirat e se buka koja je svojstve<strong>na</strong> graevinskim radovima (odgraevinskih strojeva i ureaja, te teretnih vozila ve<strong>za</strong>nih <strong>za</strong> rad gradilišta), ali zbog udaljenostistambenih objekata (<strong>na</strong>jbliže <strong>na</strong>selje Bliz<strong>na</strong> Gornja <strong>na</strong> udaljenosti od 530 m) i privremenog karakteraove buke, ovaj utjecaj ocjenjuje se prihvatljivim.Za <strong>za</strong>hvat je izrae<strong>na</strong> karta buke. Budui da su u okolici vjetroelektrane nepoz<strong>na</strong>te zvunekarakteristike tere<strong>na</strong>, u skladu sa svjetskom praksom u proraunima je pretpostavljeno da okolni terenpotpuno reflektira zvuk što odgovara glatkom betonu, asfaltu ili kamenu. Takvi prorauni u praksiredovito pokazuju vee vrijednosti (od 2 dB pa i više) od onih koje se mogu izmjeriti <strong>na</strong>kon izgradnje<strong>za</strong>hvata.Prorauni pokazuju da e buka tijekom rada vjetroelektrane nou u <strong>na</strong>jbližim <strong>na</strong>seljima biti manja od<strong>na</strong>jviših dopuštenih vrijednosti (45 dB(A)) prema Pravilniku o <strong>na</strong>jvišim dopuštenim razi<strong>na</strong>ma buke usredini u kojoj ljudi rade i borave (NN 145/04). Propisane mjere <strong>za</strong>štite ukljuuju neprekidno mjerenjebuke kojim e se utvrditi stvarne razine buke pri <strong>na</strong>jbližim kuama i eventualnu pojavu impulsne buke.Temeljem tih mjerenja, ukoliko bude potrebno, e se poduzeti potrebne mjere <strong>za</strong>štite koje obuhvaajusmanjenje rada pojedinih vjetroagregata, pa ak i njihovo iskljuivanje.A.2.12 OtpadTijekom pripreme zemljišta <strong>za</strong> izgradnju vjetroelektrane <strong>na</strong>jvei dio otpada koji e <strong>na</strong>stati jegraevinski otpad, <strong>za</strong>tim sav ostali otpad (ambalaže, komu<strong>na</strong>lni otpad, materijali oneišeni opasnimtvarima npr. <strong>za</strong>uljene tkanine, filteri <strong>za</strong> ulje i sl.). Odreene koliine otpada <strong>na</strong>stat e i tijekom radavjetroelektrane. <strong>Ne</strong>primjerenim prikupljanjem i odlaganjem otpada <strong>na</strong> lokaciji mogu je negativan, aliprivremen i kratkoroan utjecaj otpada <strong>na</strong> okolno tlo. Odvozom otpada s lokacije i zbrinjavanjem svih<strong>na</strong>stalih vrsta otpada u skladu s važeim propisima i <strong>na</strong>jboljom praksom sprijeit e se pojavamogueg oneišenja <strong>okoliš</strong>a.A.2.13 Zasjenjivanje i treperenjeZa procjenu treperenja i <strong>za</strong>sjenjivanja je provedeno modeliranje korištenjem Garrad Hassa<strong>na</strong>Windfarmer 4,0 softera. Ovaj program, uzimajui u izraunu u obzir topografiju, koristi digitalnimodel tere<strong>na</strong> (DTM). Na temelju karte <strong>za</strong>sjenjivanja mogu se odrediti turbine koje uzrokuju treperenjei <strong>za</strong>sjenjivanje te vrijeme pojavljivanja treperenja.Kao smjernica ogranienja je uzeto njemako ogranienje treperenja i <strong>za</strong>sjenjivanja:- 30 sati / god u <strong>na</strong>jgorem sluaju (tj. uz pretpostavku da sunce sja tijekom da<strong>na</strong>)- maksimum 30 minuta po danu, <strong>za</strong> <strong>na</strong>jgori sluaj.Uvjeti pretpostavljeni prilikom izrau<strong>na</strong> treperenja i <strong>za</strong>sjenjivanja su sljedei:• nema oblaka.• turbine se uvijek rotiraju• turbine su uvijek okrenute tako da je disk orijentiran prema receptoru.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
14• sunce predstavlja jednu toku• ogranienje ljudske percepcije treperenja i <strong>za</strong>sjenjivanja nije upit<strong>na</strong>.Za izraun procjene <strong>za</strong>sjenjivanja uzeta je u obzir 21 lokacija <strong>na</strong>selja (receptor). Ukupni <strong>za</strong>kljuak i<strong>za</strong><strong>na</strong>lize treperenja i <strong>za</strong>sjenjivanja je sljedei: pod utjecajem <strong>za</strong>sjenjivanja i treperenja su receptori: 2Bojii, 5 Pitešii, 6 Rapii – Peljii, 9 Muselini. Ukupni utjecaj <strong>na</strong> niti jednom receptoru ne prelazigranicu njemake smjernice.Pri tom treba <strong>na</strong>pomenuti da u sluaju kad nisu uzeti u obzir vremenski uvjeti <strong>na</strong> lokaciji receptora,program može precijeniti utjecaj. Ako je lokacija receptora maglovita s niskim intenzitetom sunevasvjetla, utjecaj e oslabiti u odnosu <strong>na</strong> predvianja.A.2.14 Elektromagnetske smetnje (interferencija)Najbliži izvor emitiranja sig<strong>na</strong>la u širem okruženju planirane lokacije <strong>za</strong>hvata je radarska postajaKozjak <strong>na</strong> udaljenosti od oko 19 km od planirane vjetroelektrane. Kako se radi o z<strong>na</strong>ajnojudaljenosti, VE Boraja nee imati <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> rad ove radarske postaje.S obzirom da se u Hrvatskoj do kraja 2010. planira prijelaz <strong>na</strong> digitalnu televiziju, vjetroelektra<strong>na</strong> neeimati negativan utjecaj <strong>na</strong> TV sig<strong>na</strong>l.A.2.15 Socijalni utjecajŠire podruje vjetroelektrane <strong>na</strong>jveim dijelom obuhvaa prostor Opine Mari<strong>na</strong> i Opine Seget.Manjim dijelom obuhvaen je i Grad Šibenik. Naselja u neposrednoj blizini vjetroelektrane sururalnog karaktera, uglavnom sela i <strong>za</strong>seoci s manjim brojem stanovnika i loše razvijenominfrastrukturom. Osnov<strong>na</strong> gra<strong>na</strong> gospodarstva je poljoprivreda iako je prisutno <strong>za</strong>ostajanjepoljoprivrede kao jedne od temeljnih djelatnosti ovog podruja.Investitor je dužan isplatiti lokalnoj samoupravi (prema kriteriju 0,01kn/kWh isporuene energije uskladu sa Zakonu o energiji Republike Hrvatske i ˝Tarifnom sustavu <strong>za</strong> proizvodnju elektrineenergije iz obnovljivih izvora energije i kogeneracije˝ (NN 33/07)) iznos od 12.276.000,00 kn urazdoblju od 12 godi<strong>na</strong>. Ova sredstva mogu imati pozitivan utjecaj <strong>na</strong> lokalnu <strong>za</strong>jednicu <strong>na</strong> ijem sepodruju <strong>na</strong>lazi vjetroelektra<strong>na</strong> ako se ulože u razvojne projekte koji e poboljšati uvjete životastanovnika, posebno onih <strong>na</strong>selja koja <strong>na</strong> koja e vjetroelektra<strong>na</strong> imati <strong>na</strong>jvei utjecaj.Vjetroelektra<strong>na</strong> e u fazi izgradnje i korištenja <strong>za</strong>pošljavati odreen broj ljudi <strong>na</strong> lokalnoj razini, tepruža mogunost porasta gospodarskih aktivnosti ukljuivanjem domaih tvrtki.A.2.16 Utjecaj u sluaju ekološke nesree i rizik njezi<strong>na</strong> <strong>na</strong>stankaIzvanredni dogaaji koji mogu ugroziti sigurnost ljudi mogu <strong>na</strong>stati rušenjem vjetroagregata,otrgnuem lopatica ili njihovim <strong>za</strong>leivanjem te zbog požara.Kao minimalnu zonu sigurnosti oko vjetroagregata može se uzeti dvostruka visi<strong>na</strong> vjetroagregata što usluaju VE Boraja iznosi 237m (2x 118,5m). S obzirom da je <strong>na</strong>jbliže graevinsko podruje <strong>na</strong>seljaBliz<strong>na</strong> Gornja udaljeno više od 500 m, može se ocijeniti da opasnost <strong>za</strong> sigurnost ljudi u <strong>na</strong>seljima nepostoji.Ako vjetroagregat radi u <strong>za</strong>leenim uvjetima, može doi do dvije vrste rizinih situacija u sluaju da se<strong>za</strong> lopatice rotora uhvati led: da komadii leda budu zbaeni s agregata u radu zbog aerodi<strong>na</strong>mikih icentrifugalnih sila ili da padnu s agregata kada je iskljuen, odnosno u praznom hodu, tj. kada neproizvodi energiju. S obzirom da se podruje vjetroelektrane Boraja u klimatskom pogledu <strong>na</strong>lazi upodruju s malim brojem hladnih da<strong>na</strong> u godini, te da vjetroagregati koji se planiraju instalirati imajuStudija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
15sustav kontrole leda koji otkrivaju led <strong>na</strong> lopaticama u veoma ranoj fazi, te tijekom tih razdobljaiskljuuju turbinu, utjecaj od <strong>za</strong>leivanja lopatica <strong>na</strong> sigurnost ljudi je <strong>za</strong>nemariva.Mogunost požara je minimal<strong>na</strong>, s obzirom <strong>na</strong> opisane tehnike karakteristike vjetroagregata (svi <strong>na</strong>vatru osjetljivi elementi vjetroagregata su smješteni unutar stupa, instalirani su suhi transformatori, uhidraulinim uljnim krugovima koristi se mineralno ulje sa visokom tokom žarišta). Ukoliko bi idošlo do požara unutar stupa, mogunosti njegovoga širenja prema van su gotovo nikakve.A.2.17 Utjecaj <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>na</strong>kon prestanka rada vjetroelektraneProsjeni radni vijek suvremenih vjetroagregata je u prosjeku 20 –25 godi<strong>na</strong>. Nakon tog razdobljaturbine se obino <strong>za</strong>mjenjuju novima iste tehnologije. U sluaju uklanjanja vjetroelektrane, postupakrastavljanja i uklanjanja elektrane je relativno jednostavan i ne uzrokuje vee <strong>za</strong>hvate u prostoru.Vjetroagregati se demontiraju, elektrini kabeli se vade iz zemlje, a betonski temelji prekrivajuzemljanim materijalom te se sanira <strong>okoliš</strong>. Kako se kod vjetroelektra<strong>na</strong> radi o materijalima koji seuglavnom mogu reciklirati ili odlagati <strong>na</strong> odgovarajua odlagališta otpada bez opasnosti odoneišenja <strong>okoliš</strong>a, nema negativnih <strong>utjecaja</strong> u ovakvom sluaju.A.3 MJERE ZAŠTITE OKOLIŠA I PROGRAM PRAENJA STANJA OKOLIŠAA.3.1 Mjere <strong>za</strong>štite tijekom pojektiranja, pripreme i graenjaOpe mjere <strong>za</strong>štite1. Pripremne i graditeljske <strong>za</strong>hvate u zoni vjetroelektrane izvoditi u koridoru pristupnih i servisnihcesta te u servisnim zo<strong>na</strong>ma <strong>za</strong> montažu agregata (platoi površine cca 45x 24 m). Projektnomdokumentacijom odrediti privreme<strong>na</strong> odlagališta materijala i otpada te površine <strong>za</strong> parkiranjevozila <strong>na</strong> <strong>na</strong>in da se utjecaji <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> smanji <strong>na</strong> <strong>na</strong>jmanju moguu mjeru.2. Tijekom izvoenja <strong>za</strong>hvata, kretanje teške mehani<strong>za</strong>cije ograniiti <strong>na</strong> postojeu cestovnuinfrastrukturu ili putove. Transport dijelova vjetroelektrane izvoditi <strong>na</strong> <strong>na</strong>in da se ne ugrozisigurnost i odvijanje prometa. Ošteene prometnice i putove <strong>na</strong>kon <strong>za</strong>vršetka radova sanirati ivratiti u prvobitno stanje.3. Rasute (sipke) terete prilikom transporta pokriti <strong>za</strong>štitnim pokrivaem radi spreavanja prašenja.4. Materijal <strong>na</strong>stao prilikom iskopa iskoristiti <strong>za</strong> gradnju potrebne infrastrukture, te <strong>za</strong> ureenjepovrši<strong>na</strong> uz cestu ili u neke druge svrhe. Eventualni višak zemljanog materijala propisnodeponirati u <strong>za</strong> tu svrhu u<strong>na</strong>prijed odreeno mjesto u dogovoru s <strong>na</strong>dležnim tijelima lokalnesamouprave a nikako ne <strong>za</strong>trpavati jame i vrtae. Humusni sloj deponirati i vratiti kao gornji slojprilikom sa<strong>na</strong>cije okolnog prostora (usjeci, <strong>na</strong>sipi, prostor oko vjetroagregata, ceste, trafostanice).5. Nakon <strong>za</strong>vršetka graenja mora se izvršiti sa<strong>na</strong>cija gradilišta što ukljuuje <strong>za</strong>trpavanje,<strong>na</strong>sipavanje, planiranje tere<strong>na</strong>, ob<strong>na</strong>vljanje raskopanih površi<strong>na</strong>, odvoz viška zemljanog materijalai sl.6. Radi osiguranja stabilnosti izvedenih <strong>na</strong>sipa i kolnikog <strong>za</strong>stora <strong>za</strong> izgradnju prometnicavjetroelektrane moraju se odabrati kvalitetni materijali, koji se moraju pravilno ugraditi. Nakonizvedbe prometnice se moraju redovito održavati.Mjere <strong>za</strong>štite voda1. Projektom trafostanice sprijeiti eventualno curenje ulja iz transformatora u tlo i podzemne vode(izvedba tzv. tankvane ili sl).2. Za odvodnju oborinskih voda s podruja transformatorske stanice predvidjeti proišavanje <strong>na</strong>separatoru ulja i masti prije upuštanja u okolni teren.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
163. Parkirališni prostor <strong>za</strong> smještaj mehani<strong>za</strong>cije izvesti kao nepropustan, s proišavanjemprikupljenih oborinskih voda preko sepatratora ulja prije upuštanja u okolno tlo, kako bi sesprijeilo oneišenje podzemnih voda uljima i masnoama iz strojeva i vozila. Alter<strong>na</strong>tivno,sprijeiti curenje goriva i ulja u okolno tlo pokretnim posudama ispod parkiranih strojeva i vozila.4. Na gradilištu osigurati dovoljan broj kemijskih WC-a <strong>za</strong> radnike i osoblje gradilišta saspremnikom <strong>za</strong> sanitarne otpadne vode prema sanitarnim propisima, koji e se prazniti putemovlaštene pravne osobe.5. Pretakanje goriva i servisiranje strojeva izvoditi izvan lokacije <strong>za</strong>hvata, <strong>na</strong> <strong>za</strong> to predvienommjestu.Mjere <strong>za</strong>štite šumskih ekosustava i šumarstva1. Prilikom pripremnih radova voditi rau<strong>na</strong> o ureenju rubnih dijelova gradilišta, kako bi sesprijeilo izvaljivanje stabala <strong>na</strong> novo<strong>na</strong>stalim rubovima i kli<strong>za</strong>nje tere<strong>na</strong>.2. Odmah <strong>na</strong>kon prosijecanja šumskog podruja uspostaviti i održavati šumski red, tj. uklonitipanjeve, izraditi i izvesti svu posjeenu drvnu masu.3. Osobitu pažnju prilikom gradnje posvetiti rukovanju lako<strong>za</strong>paljivim materijalima i otvorenimplamenom, te alatima koji mogu i<strong>za</strong>zvati iskrenje. Pritom poštivati sve propise i postupke o <strong>za</strong>štitišuma od požara4. Ostatke drvea te nisko raslinje složiti u hrpe <strong>na</strong> predvienim mjestima, usitniti i pomiješati sazemljom i ostaviti <strong>na</strong> lokaciji.Mjere <strong>za</strong>štite flore i staništa1. Pripremne i graditeljske <strong>za</strong>hvate izvoditi u koridoru pristupne i servisne ceste te u servisnimzo<strong>na</strong>ma <strong>za</strong> montažu agregata (površine cca 45x 24 m) zbog što manjeg <strong>na</strong>rušavanja prirodnemorfologije staništa i ouvanja autohtone flore i vegetacije, osobito <strong>za</strong>štienih biljnih vrsta. Višakiskopanog materijala nikako se ne smije rasipati po okolnim staništima.2. Probijanje i krenje pristupnih putova pažljivo izvoditi kako ne bi došlo do nepotrebnogošteivanja prirodne vegetacije.3. Strogo ograniiti kretanje mehani<strong>za</strong>cije radi ouvanja prirodnih staništa i autohtone flore ivegetacije, osobito <strong>za</strong>štienih biljnih vrsta4. Izbjegavati izvoenje radova <strong>na</strong> stjenovitom podruju gdje su škrape i gdje esto obitavajuvrijedne <strong>za</strong>štiene vrste. Škrape je <strong>za</strong>branjeno <strong>za</strong>trpavati materijalom.5. Za sa<strong>na</strong>ciju <strong>okoliš</strong>a ne koristiti antropogene vrste koje bi imale štetan utjecaj <strong>na</strong> autohtone vrste.Mjere <strong>za</strong>štite faune i ekološke mreže1. U sluaju da se tijekom izvoenja radova <strong>na</strong>ie <strong>na</strong> neki podzemni objekt (špilja, jama, ponor ilinešto drugo) odmah prekinuti s radovima te o pro<strong>na</strong>enoj pojavi u roku od 15 da<strong>na</strong> obavijestititijelo <strong>na</strong>dležno <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu prirode.2. Prilikom prijevo<strong>za</strong> ljudi, materijala i strojeva voziti prilagoenom brzinom s ciljem da sestradavanje životinja <strong>na</strong> pristupnim putovima svede <strong>na</strong> <strong>na</strong>jmanju moguu mjeru. Rampomograniiti pristup ne<strong>za</strong>poslenim osobama.3. Tijekom projektiranja <strong>za</strong>hvata potrebno je koristiti <strong>na</strong>jnovije spoz<strong>na</strong>je o oblikovanjuvjetroagregata, lopatica, sig<strong>na</strong>lnih svjetala i slino, a kojim se smanjuju negativni utjecaji <strong>na</strong>populacije ptica.4. Planirati izvoenje svih grubih radova u razdoblju od kolovo<strong>za</strong> do ožujka kako bi se izbjegloometanje ptica tijekom gniježenja.5. Trasu pristupnih cesta, lokacije manipulativnih platoa ili bilo kakva kretanja teške mehani<strong>za</strong>cijeplanirati tako da su <strong>na</strong>jmanje 50 metara, udaljeni od jame Boraja kako se ne bi <strong>na</strong>rušila nje<strong>na</strong>stabilnost i dovela u opasnost podzem<strong>na</strong> fau<strong>na</strong> koja u njoj obitava.6. Izbjegavati rušenje visoke vegetacije kako se ne bi stvarali novi koridori <strong>za</strong> migracije šišmiša.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
177. Vjetroagregate koji se <strong>na</strong>laze u nižim dijelovima brda Boraja i Vilaja a prvenstveno <strong>na</strong> podrujuvlake Kukuzovac(VT 30 (33) i, 31 (34) ) i Paukuša (VT 14 (17) i 15 (18) ) u detaljnoj razradi projektaizmjestiti <strong>na</strong> više dijelove izvan tih moguih prirodnih koridora a <strong>na</strong> podruja <strong>na</strong> kojima nijepotrebno uništavati vegetaciju kako se ne bi stvarali novi koridori (prosjeke).8. U sluaju potrebe osvjetljavanja gradilišta treba koristiti svjetlea tijela koja daju treptajuu žutusvjetlost, a osvjetljenje treba biti usmjereno prema tlu.Mjere <strong>za</strong>štite divljai1. U suradnji sa strunom službom lovoovlaštenika (stru<strong>na</strong> suradnik i lovouvari) nužno je <strong>na</strong>terenu razmotriti lokacije <strong>na</strong> kojima divlja obitava kako bi se <strong>na</strong> vrijeme poduzele sve mjere <strong>za</strong>sprjeavanje šteta koje mogu <strong>na</strong>stati <strong>na</strong> divljai2. U suradnji s lovoovlaštenicima premjestiti lovnogospodarske objekte (hranilišta, pojilišta), akopostoje, <strong>na</strong> druge lokacije ili <strong>na</strong>domjestiti novimaMjere <strong>za</strong>štite krajobra<strong>za</strong>1. U detaljnoj razradi projekta (glavni i izvedbeni projekt) predvidjeti boju stupova i rotoravjetroagregata koja se nee isticati u krajobrazu, a takoer izbjegavati boje i nijanse koje dajublještei efekt <strong>na</strong> suncu. Koristiti svijetle, mat boje koje se <strong>na</strong>jbolje uklapaju u po<strong>za</strong>dinu neba (matbijela, svijetlo siva, sivo-plava i sl.).2. Prilikom daljnje razrade projekta pristupnih i servisnih prometnica te platoa vjetroagregata,projektirati ih tako da se što bolje prilagode postojeem terenu, uz izbjegavanje dubokih <strong>za</strong>sjeka i<strong>na</strong>sipa. <strong>Ne</strong>izbježne pokose projektirati sa što blažim <strong>na</strong>gibom, tako da se što bolje uklope upostojei <strong>na</strong>gib tere<strong>na</strong> i da se omogui biološka sa<strong>na</strong>cija.3. Transformatorsku stanicu projektirati tako da oblikom i materijalima odgovara ambijentu u kojemse <strong>na</strong>lazi, koristei pritom u <strong>na</strong>jveoj moguoj mjeri lokalni graditeljski izriaj.4. Tijekom izrade daljnje projektne dokumentacije (glavni i izvedbeni projekt) potrebno je izraditiprojekt krajobraznog ureenja i sa<strong>na</strong>cije prostora obuhvaenog vjetroelektranom od straneovlaštenog krajobraznog arhitekta.5. Od biljnih vrsta <strong>za</strong> ureenje svih <strong>za</strong>hvatom ošteenih podruja (<strong>za</strong>sjeci, <strong>na</strong>sipi, plato okovjetroagregata, ceste) predvidjeti samo autohtone vrste šireg podruja <strong>za</strong>hvata.6. Prilikom organi<strong>za</strong>cije gradilišta predvidjeti smještaj svih radnih zo<strong>na</strong> (kontejneri, deponijmaterijala, i sl.) <strong>na</strong> jugo<strong>za</strong>padnoj strani grebe<strong>na</strong>, kako bi bile što manje vidljive sa šireg podruja.7. Prilikom izvedbe pristupne prometnice i servisnih cesta te njihovih <strong>na</strong>sipa i <strong>za</strong>sjeka potrebno je u<strong>na</strong>jveoj moguoj mjeri koristiti projektiranu širinu trase putova i minimalizirati <strong>za</strong>diranje u okolniteren i krenje vegetacije izvan trase. Sve površine koje su eventualno korištene izvan ove trase,potrebno je vratiti u prvobitno stanje.8. Humusni materijal s podruja <strong>za</strong>hvata, uklonjen <strong>za</strong> vrijeme rašišavanja tere<strong>na</strong>, deponirati <strong>na</strong>projektom gradilišta u<strong>na</strong>prijed predviene površine i <strong>za</strong>štititi od oneišenja i gaženja, te iskoristiti<strong>za</strong> sa<strong>na</strong>ciju pokosa izgraenih <strong>za</strong> potrebe <strong>za</strong>hvata.9. Materijal sa predvienih privremenih deponija <strong>na</strong>kon izgradnje vjetroelektrane ukloniti <strong>na</strong> <strong>za</strong> topredvie<strong>na</strong> mjesta te deponije vratiti u prvobitno stanje.10. Zabranjeno je višak materijala iz iskopa ra<strong>za</strong>stirati po okolnom terenu izvan prostora obuhvaenihradovima, posebno porav<strong>na</strong>vanje vrtaa, depresija i drugih udubi<strong>na</strong> <strong>na</strong> širem prostoru <strong>za</strong>hvata.Mjere <strong>za</strong>štite kulturne baštine1. U glavnom projektu izmjestiti vjetroagregat VT6 (9) i servisnu cestu smještenu u neposrednojblizini gradine Grad (7).2. Tijekom pripreme <strong>za</strong>hvata <strong>na</strong>kon išenja trase od raslinja ponovno provesti arheološkorekognosciranje operativnog dijela trase, zbog mogueg otkrivanja novih lokaliteta.3. Provesti <strong>za</strong>štit<strong>na</strong> arheološka istraživanja i dokumentiranje gradine <strong>na</strong> sljedeim lokalitetima:Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
18- gradi<strong>na</strong> Paukuša (3),- gradi<strong>na</strong> Grad (7)- gradi<strong>na</strong> Brig (6)- gradi<strong>na</strong> Kurilje (8)4. Provoditi struni arheološki <strong>na</strong>dzor tijekom izvoenja radova uz sve lokalitete unutar zoneizravnog <strong>utjecaja</strong> (Paukuša (3), Brig (6), Grad (7), Kurilje (8)) kao i <strong>za</strong> eventualne novootkrivenelokalitete tijekom rekognosciranja iz toke 1.Mjere zbrinjavanja otpada1. Planirati odgovarajuu površinu <strong>na</strong> kojoj e se privremeno skupljati otpad <strong>na</strong>stao tijekomizgradnje.2. Nije dozvoljeno paljenje otpada u vrijeme izvoenja graevinskih radova.3. Organizirati odvoz otpada ovisno o di<strong>na</strong>mici izgradnje.4. Sav graevinski otpad te biorazgradivi otpad zbrinuti prema uvjetima <strong>na</strong>dležnog komu<strong>na</strong>lnogpoduzea, odnosno dogovoriti s ovlaštenim lokalnim komu<strong>na</strong>lnim poduzeem/tvrtkom.5. Ambalažni otpad sakupiti, ovisno o vrstama ambalaže, u spremnike te zbrinuti putem osobeovlaštene <strong>za</strong> skupljanje ambalažnog otpada odnosno osobe ovlaštene <strong>za</strong> skupljanje neopasnog ikomu<strong>na</strong>lnog otpada prema Pravilniku o ambalaži i ambalažnom otpadu (NN 97/05, 115/05, 81/08,31/09, 156/09).6. Opasan otpad (otpad<strong>na</strong> ulja, <strong>za</strong>uljeni materijali, tlo i sl.) odvojeno sakupljati, privremenoskladištiti u posebnim kontejnerima te uz pratei list predati ovlaštenom sakupljau.7. Komu<strong>na</strong>lni otpad i otpad slian komu<strong>na</strong>lnom zbrinjavati <strong>na</strong> isti <strong>na</strong>in kao i ostali komu<strong>na</strong>lni otpadu lokalnom podruju.Mjere <strong>za</strong>štite od buke1. Vrijeme izvoenja graevinskih radova uskladiti sa lankom 17. Pravilnika o <strong>na</strong>jvišim dopuštenimrazi<strong>na</strong>ma buke u sredini u kojoj ljudi rade i borave (NN 145/04), što z<strong>na</strong>i da tijekom dnevnograzdoblja dopušte<strong>na</strong> ekvivalent<strong>na</strong> razi<strong>na</strong> buke iznosi 65 dB(A). U razdoblju od 08.00 do 18.00 satidopušta se prekoraenje ekvivalentne razine buke od dodatnih 5 dB(A). Pri obavljaju graevinskihradova nou, ekvivalent<strong>na</strong> razi<strong>na</strong> buke ne smije prijei vrijednosti iz Tablice 1. lanka 5.Pravilnika.2. U sluaju miniranja obavijestiti stanovništvo obližnjih <strong>na</strong>selja o terminima radova. Miniranjesmije obavljati samo <strong>za</strong> to ovlašte<strong>na</strong> tvrtka prema pravilima struke i to u vremenu do 08:00 do17:00 h.A.3.2 Mjere <strong>za</strong>štite tijekom korištenjaMjere <strong>za</strong>štite faune i ekološke mreže1. Kako bi vjetroagregati bili što uoljiviji (<strong>na</strong>roito grabljivicama) tijekom da<strong>na</strong>, vršne dijelovekrakova elisa obojati crvenom bojom i/ili UV bojama.2. Koristi minimalno osvjetljenje koje je propisano zbog avio-sigurnosti <strong>za</strong> graevine ovog tipa. Usluaju potrebe osvjetljavanja vjetroagregata tijekom njihova rada predvidjeti korištenje svjetleihtijela koja daju žutu ili crvenu svjetlost (ne koristiti bijelu svjetlost kako ne bi privlaila kukce) aosvjetljenje ne smije biti konstantno ve treptajue s maksimalnom dužinom neosvijetljene faze.3. Ako je potrebno koristiti kablove koji se <strong>na</strong>laze <strong>na</strong> visi<strong>na</strong>ma potencijalno opasnima <strong>za</strong> ptice,postaviti markere <strong>za</strong> odvraanje ptica.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
20li bitne razlike. Na temelju toga treba utvrditi postoji li stvarni utjecaj vjetroelektrane <strong>na</strong>lokalnu <strong>za</strong>jednicu ptica te, ako postoji, kakav je i koliki te <strong>na</strong> koje vrste ptica djeluje.b. Motrenje preletnikih i zimujuih populacija ptica se obavlja tijekom cijele godine štoz<strong>na</strong>i da se tijekom cijele godine, sukladno godišnjem ciklusu ptica, mora rasporeditiminimalno deset terenskih istraživanja kako bi bili obuhvaeni jesenska i proljet<strong>na</strong>migracija, gniježenje i poslijegnijezdea disperzija te zimovanje. Svaki terenski izla<strong>za</strong>kmora biti <strong>na</strong>jmanje dvodnevni, a mora ukljuivati i none vrste ptica. Tijekom tihistraživanja, u jutarnjim satima, je takoer potrebno provesti transekt u dužini od <strong>na</strong>jmanjedva kilometra. Nakon transekta je potrebno posjetiti i pregledati sva podruja kroz kojanije prošao transekt. Plohu je potrebno pregledati i tijekom noi kako bi se utvrdilaprisutnost nonih vrsta. Isti postupak treba provesti <strong>na</strong> svakom od <strong>na</strong>jmanje desetdvodnevnih terenskih izla<strong>za</strong>ka. Pri planiranju transekta i ostalih obila<strong>za</strong>ka treba paziti dabudu pokrive<strong>na</strong> sva staništa.c. Promatranje po<strong>na</strong>šanja ptica u blizini vjetroagregata i potraga <strong>za</strong> eventualno <strong>na</strong>stradalimpticama. Ovoj aktivnosti je potrebno posvetiti <strong>na</strong>jmanje 1 sat po vjetroagregatu, treba gaobii sa svih stra<strong>na</strong> i bilježiti broj preleta u njegovoj blizini ili kroz njegov radijus. Zasvaku opaženu pticu (krugu od 50 metara od turbine <strong>za</strong> manje ptice, a u krugu od 250 m<strong>za</strong> grabljivice) bilježi se vrsta, broj primjeraka i po<strong>na</strong>šanje (leti, stoji, jedri, hoda, lovi isl.), a u sluaju leta, odrediti položaj i smjer leta, udaljenost od vjetroagregata, te visinu uodnosu <strong>na</strong> vjetroagregat (ispod nivoa elisa, u radijusu elisa, <strong>na</strong> rubu dohvata elisa, iz<strong>na</strong>d iliispod vrha elise, visoko iz<strong>na</strong>d elise i sl.). U krugu od 50 m od osnovice vjetroagregatapretražiti teren u potrazi <strong>za</strong> povrijeenim ili eventualno uginulim pticama. a <strong>za</strong> svakuuginulu pticu bilježi se udaljenost od baze vjetroagregata, vrsta, spol, te starost i vrijemestradavanja. U sluaju poveanog pro<strong>na</strong>laska uginulih ptica potrebno je poveatiuestalost <strong>na</strong>dzora (jednom u 5 da<strong>na</strong>).2. U cilju sagledavanja kumulativnog <strong>utjecaja</strong> svih planiranih i postojeih vjetroelektra<strong>na</strong> u zoni od10 km od VE Boraja, program praenja ornitofaune treba provoditi <strong>na</strong> <strong>za</strong>jednikom principuprema kojemu e se moi usporediti rezultati i a<strong>na</strong>lizirati stvarni utjecaj.3. Rezultate i a<strong>na</strong>lizu svih aktivnosti monitoringa ornitofaune treba dostaviti <strong>na</strong>dležnoj instituciji <strong>za</strong><strong>za</strong>štitu prirode (Uprava <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu prirode Ministarstva kulture i Državni <strong>za</strong>vod <strong>za</strong> <strong>za</strong>štitu prirode).Ovisno o rezultatima, ukoliko bude potrebno, odrediti e se da li je potrebno <strong>na</strong>staviti monitoringili poduzeti kakve druge, realno mogue, <strong>za</strong>štitne mjere.4. Pratiti stanje populacije šišmiša <strong>na</strong> cjelokupnom istraživanom podruju koristei istu metodologijukao u istraživanju prije izgradnje (utvrivanje nultog stanja) te istodobno <strong>za</strong>poeti sa praenjemeventualne smrtnosti šišmiša u trajanju od dvije godine. U sluaju da se utvrdi smrtnost šišmiša,treba omoguiti provedbu svih potrebnih mjera <strong>za</strong>štite, ukljuujui prilagoavanje i/iliograniavanje rada vjetroagregata u vrijeme vršnih aktivnosti šišmiša, osobito <strong>za</strong> vrijeme dnevnihte proljetnih i jesenskih migracija.Praenje razi<strong>na</strong> buke1. Nakon puštanja vjetroelektrane u rad uspostaviti kontinuirano praenje razi<strong>na</strong> buke u <strong>na</strong>seljuRapii u kojem je proraunom dobive<strong>na</strong> <strong>na</strong>jvea razi<strong>na</strong> buke od 44 dB. Tijekom mjerenja bilježitii brzinu vjetra <strong>na</strong> vjetroagregatima i mjernom mjestu.2. Nakon godine da<strong>na</strong> provesti a<strong>na</strong>lizu mjerenja od strane strune osobe. Pri a<strong>na</strong>lizi posebno ocijenitii uestalost pojavljivanja impulsne buke. Ovisno o rezultatima a<strong>na</strong>lize mjerenja, donijeti odluku opotrebi daljnjeg praenja: Ukoliko su <strong>na</strong>jviše dopuštene razine buke prekoraene u više od 24 sata godišnje, te jepotrebno primjenjivati mjere redukcije rada vjetroagregata, <strong>na</strong>staviti s kontinuiranimpraenjem buke tijekom radnog vijeka vjetroelektrane. Ukoliko <strong>na</strong>jviše dopuštene razine buke pri <strong>na</strong>seljima nisu prekoraene ili su izuzetno rijetkoprekoraene (manje od 24 sata godišnje), daljnje praenje nije potrebno.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID
21 Mjerenja u sluaju potrebe ili pritužbi stanovništva proširiti prostornom pokrivenošu itrajanjem, prema ocjeni strune osobe.3. Ako ocjenske razine buke utvrene temeljem mjerenja i dodavanjem prilagoenja ukoliko je topotrebno, pri <strong>na</strong>jbližim <strong>na</strong>seljima prekorauju <strong>na</strong>jviše dopuštene razine propisane Pravilnikom o<strong>na</strong>jvišim dopuštenim razi<strong>na</strong>ma buke u sredini u kojoj ljudi rade i borave (NN 145/04), primijenitimjeru <strong>za</strong>štite dok se buka ne smanji unutar <strong>na</strong>jviših dopuštenih granica. Mjere smanjenja razi<strong>na</strong>buke, u skladu s Zakonom o <strong>za</strong>štiti od buke (NN 30/09) su: Smanjenje (redukcija rada) pojedinih vjetroagregata kontrolom kuta lopatica <strong>na</strong> <strong>na</strong>in da sepostigne smanje<strong>na</strong> brzi<strong>na</strong> vrtnje, a time i manja buka. Iskljuivanje pojedinih vjetroagregata.Mjere smanjenja razi<strong>na</strong> buke se moraju primjenjivati tijekom utvrenih vremenskih intervala.Vremenski intervali se utvruju kontinuiranim praenjem buke.Studija <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> <strong>za</strong> vjetroelektranu BorajaNE-TEHNIKI SAŽETAK ZA JAVNI UVID