HIV â kokkupuutejuhtum - Terviseamet
HIV â kokkupuutejuhtum - Terviseamet
HIV â kokkupuutejuhtum - Terviseamet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
antiretroviirusravi saamine.Torkekoha hindamine: vigastuse ulatus, samuti vigastusepõhjustanud instrument ja selle saastatuseaste. Nakatumisoht tekib ka <strong>HIV</strong>-positiivse vere sattumisellimaskestale, kahjustatud nahale või silma.Nakatumisriskiga seotud <strong>kokkupuutejuhtum</strong>ite järgneantiretroviirusprofülaktika toimub nelja nädalavältel 2–3 preparaadiga, alustada tuleb võimalikultkiiresti esimeste tundide jooksul pärast <strong>kokkupuutejuhtum</strong>it.Eestis tehakse <strong>HIV</strong>-antikehade analüüsid6 ja 12 nädalat ning 6 kuud pärast kokkupuudet.Kokkupuutejuhtumist tuleb koheselt informeeridatööandjat. Tööandja peab töötaja suunama nakkuskabinettiprofülaktika vajaduse kindlaksmääramiseks.Tööandja peab registreerima kõik <strong>kokkupuutejuhtum</strong>id,antiretroviirusprofülaktikat vajanud juhtumitekohta tuleb esitada ka raport Tööinspektsioonile.Kuigi tavaliselt eelneb tööõnnetuse registreerimiseleka töötaja töövõimetusleht, siis siin ei pruugi seenii olla. Nahka läbistavat vms kokkupuudet, millelejärgneb profülaktika, loetakse raskeks tööõnnetuseks,kuna sellel võivad olla rasked tagajärjed.Tööõnnetuse registreerimisnõuete kohaselt on teatamisekohustus ka arstil, kelle poole töötaja pöördub.Arst vormistab seaduses ettenähtud vormi kohaseltteatise ning saadab selle Tööinspektsioonikohalikule asutusele.8