ZAHTJEV ZA OCJENU o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš
ZAHTJEV ZA OCJENU o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš
ZAHTJEV ZA OCJENU o potrebi procjene utjecaja zahvata na okoliš
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
INSTITIUT IGH, d.d.<strong>ZA</strong>VOD <strong>ZA</strong> PLANIRANJE, STUDIJE I <strong>ZA</strong>ŠTITU OKOLIŠA10 000 <strong>ZA</strong>GREB, J.Rakuše 1Naručitelj:Naziv:Razi<strong>na</strong>:OPĆINA SEMELJCIKolodvorska bb31402 SemeljciELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJANA OKOLIŠ SANACIJE ODLAGALIŠTA OTPADA 'STARACIGLANA'OCJENA O POTREBI PROCJENE UTJECAJA <strong>ZA</strong>HVATA NAOKOLIŠBroj projekta: 3230-578/10Knjiga: I Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong><strong>okoliš</strong>Voditelj izrade:Davor Barać, dipl.ing. građ.Koordi<strong>na</strong>tor:Suradnici:Valenti<strong>na</strong> Habdija Žigman, mag. ing. agr.mr.sc. A<strong>na</strong> Vukelić, dipl. ing. građ.Antica Gurdulić, ing. arh.Direktor zavoda:Andrino Petković, dipl.ing.građ.Mjesto i datum: Zagreb, siječanj 2011.KOPIJA BR. REVIZIJA A
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aSadržaj – sveobuhvatni popis knjigaIElaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong>Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 2 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aSadržaj knjige I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENEUTJECAJA NA OKOLIŠ1. PODACI O NOSITELJU <strong>ZA</strong>HVATA ............................................52. LOKACIJA <strong>ZA</strong>HVATA ..........................................................62.1. ANALI<strong>ZA</strong> USKLAĐENOSTI <strong>ZA</strong>HVATA S DOKUMENTIMA PROSTORNOGUREĐENJA .............................................................................. 82.2. OPIS LOKACIJE .........................................................................102.2.1. Meteorološki podaci................................................................ 102.2.2. Geološka i inženjerskogeološka obilježja....................................... 162.2.3. Z<strong>na</strong>čajke tla ......................................................................... 192.2.4. Kvaliteta podzemnih i površinskih voda ........................................ 212.2.5. Prirodne vrijednosti................................................................ 252.2.6. Krajobraz ............................................................................ 252.2.7. Kulturno povijes<strong>na</strong> bašti<strong>na</strong> ....................................................... 262.2.8. Naselja ............................................................................... 262.2.9. Infrastruktura....................................................................... 283. <strong>ZA</strong>HVAT ....................................................................... 313.1. TEHNOLOŠKI PROCES .................................................................323.1.1. Princip sa<strong>na</strong>cije odlagališta....................................................... 323.1.2. Završni prekrivni sustav ........................................................... 323.1.3. Sustav za otplinjavanje............................................................ 343.2. VRSTA I KOLIČINA TVARI KOJE ULAZE U TEHNOLOŠKI PROCES ................373.3. VRSTA I KOLIČINA TVARI KOJE OSTAJU NAKON TEHNOLOŠKOG PROCESA TEEMISIJA U OKOLIŠ.....................................................................373.4. DRUGE AKTIVNOSTI KOJE MOGU BITI POTREBNE <strong>ZA</strong> REALI<strong>ZA</strong>CIJU <strong>ZA</strong>HVATA373.5. POKA<strong>ZA</strong>TELJI UTJECAJA NA OKOLIŠ ...............................................383.5.1. Opasnost od nezgoda............................................................... 383.5.2. Kumulativni utjecaj................................................................ 38GRAFIČKI PRILOZI:.............................................................. 394. VARIJANTNA RJEŠENJA .................................................... 405. MOGUĆI ZNAČAJNI UTJECAJI ............................................. 425.1. SASTAVNICE OKOLIŠA.................................................................425.1.1. Tlo .................................................................................... 425.1.2. Vode .................................................................................. 425.1.3. Zrak................................................................................... 435.2. OPTEREĆENJE OKOLIŠA ..............................................................445.3. MOGUĆI PREKOGRANIČNI UTJECAJI ................................................446. MJERE <strong>ZA</strong>ŠTITE OKOLIŠA .................................................. 456.1. SASTAVNICE OKOLIŠA.................................................................456.1.1. Tlo .................................................................................... 456.1.2. Voda .................................................................................. 456.1.3. Zrak................................................................................... 456.2. OSTALO .................................................................................45Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 3 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a6.3. PROGRAM PRAĆENJA STANJA OKOLIŠA............................................457. <strong>ZA</strong>KLJUČAK................................................................... 467.1. OBRAZLOŽENJE NAJPRIHVATLJIVIJE VARIJANTE S OSTALIM UTJECAJIMA NAOKOLIŠ .................................................................................467.2. MJERE <strong>ZA</strong>ŠTITE OKOLIŠA .............................................................477.3. PROGRAM PRAĆENJA STANJA OKOLIŠA............................................477.4. DODATNE MJERE.......................................................................488. POPIS LITERATURE.......................................................... 498.1. PROSTORNO PLANSKA I STRATEŠKA DOKUMENTACIJA..........................498.2. POPIS PROPISA .........................................................................498.3. STRUČNI, ZNANSTVENI I OSTALI RADOVI ..........................................50Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 4 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a1. PODACI O NOSITELJU <strong>ZA</strong>HVATANaziv i sjedište tvrtke: OPĆINA SEMELJCIKolodvorska bb31402 SemeljciOIB: 41900631748Ime odgovorne osobe: Grga Lončarević, <strong>na</strong>čelnik OpćineAdresa: Kolodvorska bbTelefon: 031/856-310e-mail: <strong>na</strong>celnik@semeljci.hrPrilog: Rješenje ovlešteniku za izradu elaborataKnjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 5 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a2. LOKACIJA <strong>ZA</strong>HVATAOsječko-baranjska županija se <strong>na</strong>lazi u istočnom dijelu Republike Hrvatske. Sa sjevera graničis Republikom Mađarskom, s istoka Republikom Srbijom, a četiri susjedne županije su:Virovitičko-podravska, Požeško-slavonska, Brodsko-posavska i Vukovarsko-srijemska.S obzirom <strong>na</strong> fizionomske osobitosti, pripada skupini županija sjeveroistočne Hrvatske skojima čini prostorno-plansku cjelinu Istočne Hrvatske. Za ovu cjelinu osobito su z<strong>na</strong>čajniriječni tokovi Du<strong>na</strong>va, Drave i Save koji uvjetuju uređenje prostora i određuju koridore velikedržavne i među<strong>na</strong>rodne infrastrukture, osobito transeuropske magistralne i regio<strong>na</strong>lneprometne pravce.Slika 2.-1. Prostorni položaj Osječko-baranjske županije u Republici HrvatskojTeritorijalno-političkim ustrojstvom područje Osječko-baranjske županije organizirano je u 42jedinice lokalne samouprave, 7 gradova i 35 opći<strong>na</strong> u kojima je raspoređeno 264 <strong>na</strong>selja.Opći<strong>na</strong> Semeljci locira<strong>na</strong> je <strong>na</strong> južnoj granici Osječko-baranjske županije. Opći<strong>na</strong> Semeljcigraniči unutar Osječko-baranjske županije s pet jedinica lokalne samouprave i to: <strong>na</strong> zapaduGrad Đakovo i Opći<strong>na</strong> Viškovci, <strong>na</strong> sjeveru s Općinom Vuka i Vladislavci i <strong>na</strong> zapadu Opći<strong>na</strong>Šodolovci, dok je juž<strong>na</strong> granica Općine Semeljci ujedno i županijska granica premaVukovarsko-srijemskoj županiji.U sastavu Općine uz općinsko središte Semeljci u središnjem dijelu, <strong>na</strong>laze se četiri druga<strong>na</strong>selja: Kešinci, neposredno uz općinsko središte; Korit<strong>na</strong>, <strong>na</strong> sjevernom dijelu općine;Mrzović, u istočnom dijelu općine i Vrbica <strong>na</strong> krajnjem jugu područja općine.Sva <strong>na</strong>selja poveza<strong>na</strong> su županijskim i lokalnim cestama.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 6 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aSlika 2.-2. Prostorni položaj Općine semeljci u Osječko-baranjskoj županijiOdlagalište otpada Stara Cigla<strong>na</strong> <strong>na</strong>lazi se <strong>na</strong> zapadnom rubu <strong>na</strong>selja Semeljci, udaljenocca 300 m od postojećih kuća. Do odlagališta se dolazi lokalnom cestom L-44108, koja vodiod Semeljaca prema Širokom Polju. Radi se o <strong>na</strong>puštenom odlagalištu, koje je komu<strong>na</strong>lnopoduzeće „Junkovci“ koristilo u periodu od 6 godi<strong>na</strong>, od 1996. do 2002. godine.Lokacija odlagališta Stara Cigla<strong>na</strong> je prikaza<strong>na</strong> u prilogu 1.Geografski položaj odlagališta.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 7 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a2.1. ANALI<strong>ZA</strong> USKLAĐENOSTI <strong>ZA</strong>HVATA S DOKUMENTIMA PROSTORNOG UREĐENJAPrema prostornom planu uređenja Općine Semeljci, ovo <strong>na</strong>pušteno odlagalište se <strong>na</strong>lazi <strong>na</strong>izgrađenom dijelu građevinskog područja, koje će se prema podacima dobivenim odinvestitora koristiti za sport i rekreaciju. Površi<strong>na</strong> <strong>na</strong> kojoj se <strong>na</strong>lazi odlagalište je udruštvenom vlasništvu i u vlasništvu Republike Hrvatske.Otpad je odložen <strong>na</strong> katastarskim česticama br. 1849, 1851, 1852/1, 1853 i 1854,Katastarska Opći<strong>na</strong> Semeljci.Slika 2.1.-1. Smještaj odlagališta 'Stara Cigla<strong>na</strong>' <strong>na</strong> području Općine SemeljciKnjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 8 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aDokumentima prostornog uređenja nisu planirani novi zahvati u prostoru <strong>na</strong> užem dijelulokacije odlagališta, dok je u široj okolici <strong>zahvata</strong> planirano nekoliko novih <strong>zahvata</strong>.Prostor uže lokacije <strong>zahvata</strong> u PPU Općine Semeljci okružuje područje oz<strong>na</strong>čeno kao'izgrađeni dio građevinskog područja'. Uz sjevero-istočnu granicu lokacije <strong>zahvata</strong> prolazilokal<strong>na</strong> prometnica L-44108 Široko Polje (D 7)-Semeljci (Ž 4130). Južno od lokacije <strong>zahvata</strong><strong>na</strong>lazi se površi<strong>na</strong> oz<strong>na</strong>če<strong>na</strong> kao V – vodene površine (uzgajalište akvakultura) uz koje tećevodotok koji zapadno od lokacije <strong>zahvata</strong> prolazi kroz planirano područje oz<strong>na</strong>čeno sa AP –vodene površine (više<strong>na</strong>mjenska akumulacija – 1. obra<strong>na</strong> od poplava, 2. <strong>na</strong>vodnjavanje, 3.rekreacija).Poljoprivredno zemljište oz<strong>na</strong>čeno kao 'vrijedno obradivo tlo' okružuje širu lokaciju <strong>zahvata</strong>te se kontinuirano koristi za proizvodnju poljoprivrednih dobara.U široj okolici <strong>zahvata</strong>, južno od lokacije <strong>zahvata</strong> planirano je područje gospodarske <strong>na</strong>mjenepretežno proizvodne (I1) i poljoprivredne <strong>na</strong>mjene (IP).Prostorni plan uređenja Općine Semeljci (˝Službene novine Općine Semeljci˝, br. 05/2007)utvrđuje uvjete za uređenje općinskog i gradskog područja, određuje svrhovito korištenje,<strong>na</strong>mjenu, oblikovanje, obnovu i sa<strong>na</strong>ciju građevinskog i drugog zemljišta, zaštitu <strong>okoliš</strong>a tezaštitu spomenika kulture i osobito vrijednih dijelova prirode u općini, odnosno gradu.Mjere za organizirano i kontrolirano postupanje s otpadom obuhvaćaju: smanjenje <strong>na</strong>stankaotpada, mjere korištenja otpada i sigurno odlaganje neiskoristivog otpada sa svim prethodnimi pratećim mjerama i postupcima osiguranja od bilo koje vrste štetnog djelovanja.Postojeća manja «divlja» odlagališta kao i zatvoreno odlagalište otpada <strong>na</strong> području općine<strong>na</strong>meću se kao prioritet koji treba riješiti <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin kako je to <strong>na</strong>vedeno u Pravilniku ouvjetima za postupanje s otpadom (NN br. 123/97, 112/01), što z<strong>na</strong>či treba ih zatvoriti premaplanu zatvaranja, a područja <strong>na</strong> kojima se trenutno <strong>na</strong>laze dovesti u prvobitnu odnosnoplansku <strong>na</strong>mjenu.Realizaciju zbrinjavanja otpada treba provesti etapno:- uspostavom sustava odabranog broja većih kontroliranih deponija otpada- zatvaranjem i sa<strong>na</strong>cijom svih ostalih deponija- realizacijom sustava regio<strong>na</strong>lnog deponiranja za cijelu Županiju kojiuključuje i izgradnju građevine za obradu i skladištenje opasnog otpadaSlijedom prethodno <strong>na</strong>vedenog zahvat je sukladan s Prostornim planom uređenja OpćineSemeljci.Ovjereni izvod iz PPU Općine Semeljci <strong>na</strong>lazi se u prilogu 2.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 9 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a2.2. OPIS LOKACIJE2.2.1. Meteorološki podaciKlimatske osobine, za potrebe ovog Elaborata, prikazane su srednjim, minimalnim imaksimalnim mjesečnim i godišnjim vrijednostima temperature zraka, oborine, relativnevlage i vjetra iz razdoblja 1981-2007. Korišteni su podaci meteorološke postaje Đakovo.Vjetrovni režim prikazan je standardno, ružama učestalosti smjera i jačine vjetra. Podaci otlaku zraka preuzeti su sa meteorološke postaje Gradišće.Na području Đakova je prisut<strong>na</strong> umjereno topla kiš<strong>na</strong> klima, s toplim ljetom, bez izrazitosuhog razdoblja, s <strong>na</strong>jmanje obori<strong>na</strong> u zimskoj polovini godine i jednim glavnim oborinskimmaksimumom početkom ljetnog razdoblja.2.2.1.1. Temperatura zrakaTemperaturne prilike <strong>na</strong> predmetnoj lokaciji prikazane su a<strong>na</strong>lizama srednjih mjesečnihvrijednosti te a<strong>na</strong>lizama apsolutnih ekstrema temperature zraka i broja da<strong>na</strong> s pojedinimz<strong>na</strong>čajkama temperature zraka.Srednja mjeseč<strong>na</strong> i godišnja temperatura zrakaSrednja godišnja temperatura zraka <strong>na</strong> đakovačkom području iznosi 11.2 °C. Vrijednostisrednje godišnje temperature su se u razdoblju 1981-2007 kretale u rasponu od 9.9°C -12.7°C uz malu (0.7°C) prosječnu varijabilnost od godine do godine.Godišnji hod temperature zraka izražen je nizom od 12 srednjih mjesečnih vrijednostitemperature zraka dobivenih <strong>na</strong> temelju dnevnih mjerenja u klimatološkim terminimamjerenja u 7, 14 i 21 sat.Srednji godišnji hod temperature zraka u Đakovu (Slika 2.2.1.1.-1.) ima oblik vala smaksimumom u srpnju (21.7°C), te prosječno <strong>na</strong>jnižim vrijednostima u siječnju (0.1°C).Srednja srpanjska temperatura se u razdoblju 1981-2007. kretala između 19.0°C i 23.7°C.Srednja siječanjska temperatura između -6.0°C i 6.2°C.Na području Đakova ra<strong>na</strong> jesen i kasno proljeće su podjed<strong>na</strong>kih temperatura, dok su ljetnimjeseci <strong>na</strong>jtopliji te je krivulja godišnjeg hoda gotovo simetrič<strong>na</strong>.Vrijednosti standardnih devijacija, koje daju ocjenu promjenljivosti temperature unutara<strong>na</strong>liziranih 30 godi<strong>na</strong>, upućuju <strong>na</strong> <strong>na</strong>jveću stabilnost temperature zraka od godine do godineu srpnju i listopadu (sd=1.3°C). Promjenljivost temperature je <strong>na</strong>jveća u veljači (sd=3.4°C),te u siječnju kada mjeseč<strong>na</strong> standard<strong>na</strong> devijacija iznosi 2.5°C.MJESEC 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 GODINAsred. 0.1 1.8 6.5 11.6 17.0 19.9 21.7 21.2 16.7 11.6 5.7 1.3 11.2sd 2.5 3.4 2.2 1.6 1.4 1.5 1.3 1.5 1.5 1.3 2.1 1.8 0.7maks. 6.2 6.6 10.2 14.8 20.0 23.9 23.7 25.3 19.8 14.1 9.9 5.1 12.7god. 2007 1990 2001 2000 2003 2003 2007 1992 1987 2001 2000 1985 2000min. -6.0 -3.8 0.7 7.9 14.5 16.9 19.0 19.2 13.4 8.7 0.8 -3.0 9.9god. 1985 1985 1987 1997 1987 1985 1984 1984 1996 1997 1988 2001 1985ampl. 12.2 10.4 9.5 6.9 5.5 7.0 4.7 6.1 6.4 5.4 9.2 8.2 2.8Tablica 2.2.1.1.-1. Srednja mjeseč<strong>na</strong> i godišnja temperatura zraka (sred), pripadne standardne devijacije (sd), temaksimal<strong>na</strong> (maks) i minimal<strong>na</strong> (min) srednja mjeseč<strong>na</strong> i godišnja temperatura zraka u °C, u Đakovu, razdoblje:1981-2007.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 10 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a25.020.0temperatura (°C)15.010.05.0sred0.0-5.01 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12mjeseciSlika 2.2.1.1.-2. Godišnji hod srednje mjesečne temperature zraka (sred) i prosječno odstupanje od srednjaka(sred±sd) u Đakovu razdoblje: 1981-2007.2.2.1.2. OborineOborinske klimatske prilike prikazane su srednjim mjesečnim i godišnjim količi<strong>na</strong>ma obori<strong>na</strong>,maksimalnim mjesečnim i godišnjim količi<strong>na</strong>ma oborine, minimalnim mjesečnim i godišnjimkoliči<strong>na</strong>ma oborine te srednjim brojem oborinskih da<strong>na</strong> s količinom oborine većom ilijed<strong>na</strong>kom 0.1 mm.Godišnji hod mjesečnih količi<strong>na</strong> oborineProsječno ukupno godišnje u Đakovu padne 747 mm oborine. U đakovačkom godišnjem hoduobori<strong>na</strong>, primarni maksimum se ističe u lipnju (83.4 mm) i sekundarni maksimum u kolovozu(73.3 mm) (tablica 2.2.1.2.-1. i slika 2.2.1.2.-1.). Mjesec s <strong>na</strong>jmanje oborine je u prosjekuveljača (39.5 mm), a sekundarni minimum se javlja u siječnju (48.4 mm). Veće količineoborine padnu u Đakovu u toplom dijelu godine nego u hladnom što je obilježje umjerenotople kišne klime.Promjenljivost količine oborine vidi se i iz maksimalnih i minimalnih mjesečnih količi<strong>na</strong>zabilježenih tijekom razdoblja 1981-2007. Najveća je mjeseč<strong>na</strong> količi<strong>na</strong> u tom razdobljuzabilježe<strong>na</strong> u kolovozu 2005. godine (228.3 mm) te u lipnju 2001. godine (210.9 mm). S drugestrane, vrlo male količine obori<strong>na</strong> su zabilježene npr. u kolovozu 2000. godine (0.9 mm) ilistopadu 1995. godine (1 mm).mjesec 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 godi<strong>na</strong>sred 48.4 39.5 52.9 56 62.5 83.4 57.2 73.3 70.5 67 70.9 58.5 747.8sd 29.5 21.9 27.9 29.6 42.1 47.6 31.3 53.6 49.1 46 46.1 31.1 163.5maks 106 85.1 122.8 148.8 173.2 210.9 143.9 228.3 199.6 177.1 189.4 118.9 991.3god 1984 1999 1981 2004 1989 2001 2005 2005 2001 1992 1987 1995 2004min 6.8 6.5 3.9 7.1 12.5 18.2 3.9 0.9 2.4 1 14.1 15.2 445.7god 1989 1998 2003 2007 1993 2000 1995 2000 1982 1995 1994 1983 2000ampl 99.2 78.6 118.9 141.7 160.7 192.7 140 227.4 197.2 176.1 175.3 103.7 545.6Tablica 2.2.1.2.-1. Srednje mjesečne i godišnja količi<strong>na</strong> oborine te maksimal<strong>na</strong> (maks) i minimal<strong>na</strong> (min)mjeseč<strong>na</strong> i godišnja količi<strong>na</strong> oborine u Đakovu, razdoblje: 1981-2007.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 11 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a250količi<strong>na</strong> obori<strong>na</strong> (mm)20015010050sredmaksmin01 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12mjeseciSlika 2.2.1.2.-2. Godišnji hodovi maksimalnih, srednjih i minimalnih mjesečnih količi<strong>na</strong> oborine u Đakovu,razdoblje: 1981-2007.Maksimal<strong>na</strong> dnev<strong>na</strong> količi<strong>na</strong> oborineMaksimalne su dnevne količine oborine u hladnom dijelu godine obično posljedica dugotrajnogpadanja kiše, a u toplom su dijelu godine obično posljedica kratkotrajnih jakih pljuskova.Najveća dnev<strong>na</strong> količi<strong>na</strong> obori<strong>na</strong> u a<strong>na</strong>liziranom razdoblju izmjere<strong>na</strong> je u kolovozu 1998.godine, a iznosila je 114.9 mm. Najmanja dnev<strong>na</strong> količi<strong>na</strong> obori<strong>na</strong> izmjere<strong>na</strong> je u travnju1982, a iznosila je 25.2 mm.mjesec 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 godi<strong>na</strong>max 39.2 36.0 41.6 25.2 76.5 46.8 42.0 114.9 63.4 59.6 59.4 38.5 114.9god 1998 2002 1981 1982 2002 2005 1996 1998 1996 1987 1987 1999 1998dan 21.01 19.02 19.03. 14.04 29.05 9.06 31.07 20.08 2.09 19.1 27.11. 16.12 20.08.Tablica 2.2.1.2.-3. Maksimalne dnevne količine oborine za Đakovo, razdoblje: 1981-2007.2.2.1.3. Vlažnost zrakaRelativ<strong>na</strong> vlažnost zraka je veliči<strong>na</strong> koja pokazuje u kojoj je mjeri zrak, pri određenojtemperaturi, zasićen vlagom. Svakoj temperaturi zraka odgovara maksimalno moguća količi<strong>na</strong>vodene pare koju može sadržavati, a pri višoj temperaturi zrak može sadržavati veću količinuvodene pare. Vlažnost zraka prikaza<strong>na</strong> je srednjim i minimalnim mjesečnim vrijednostimarelativne vlažnosti zraka.Godišnji hod srednje i minimalne mjesečne relativne vlažnosti zrakaSrednja godišnja vrijednost relativne vlažnosti zraka u Đakovu je relativno visoka i iznosi 78%.Tijekom godine se relativ<strong>na</strong> vlažnost zraka obično ne mijenja mnogo. Najniže su jojvrijednosti krajem proljeća ( travanj i svibanj 72%) dok je <strong>na</strong>jveća vlažnost zraka zabilježe<strong>na</strong>zimi (prosi<strong>na</strong>c 86%). Standardne devijacije ukazuju <strong>na</strong> <strong>na</strong>jveću varijabilnost relativnevlažnosti zraka do godine u kolovozu (6%), a <strong>na</strong> <strong>na</strong>jveću stabilnost u studenom i prosincu (3%)(tablica 2.2.1.3.-1. i slika 2.2.1.3.-2.).Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 12 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aNajniže vrijednosti relativne vlažnosti zraka u nekom od tri klimatološka termi<strong>na</strong> u razdoblju1981-2007. zabilježene su uglavnom u toplijem dijelu godine s minimumom od 59%izmjerenom u kolovozu 2000. godine.Maksimal<strong>na</strong> je izmjere<strong>na</strong> vrijednost relativne vlažnosti zraka u cijelom a<strong>na</strong>liziranom razdobljuiznosila 94%, a zabilježe<strong>na</strong> je u siječnju 1997. godine.mjesec 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 godi<strong>na</strong>sred. 84 81 76 72 72 74 73 74 78 80 84 86 78sd 5 4 4 5 5 5 5 6 5 4 3 3 3maks. 94 88 82 81 84 81 83 86 87 89 91 93 83god. 1997 1984 1984 1982 1984 1984 1984 1982 1981 2007 2007 2007 1992min. 75 75 66 62 62 60 63 59 67 75 77 82 72god. 1985 1985 2002 2007 1997 2000 2007 2000 1987 1987 1988 1988 2000ampl. 19 13 16 19 22 21 20 27 20 14 14 11 11Tablica 2.2.1.3.-1. Srednje mjesečne i godišnja vrijednost relativne vlažnosti zraka, pripadne standardnedevijacije (sd) i <strong>na</strong>jniže i <strong>na</strong>jviše vrijednosti relativne vlažnosti zraka (u %) u Đakovu, razdoblje: 1981-2007.relativ<strong>na</strong> vlažnost zraka (%)10090807060504030201001 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12mjesecisredmaksminSlika 2.2.1.3.-2. Godišnji hod srednje mjesečne, minimalnih i maksimalnih vrijednosti relativne vlažnosti zraka uĐakovu, razdoblje: 1981-2007.2.2.1.4. Tlak zrakaTlak zraka je teži<strong>na</strong> kojom zračni stup (sve do vrha atmosfere) pritiska jedinicu površine. Uprosjeku iznosi oko 1013 hPa <strong>na</strong> nivou mora.Srednja godišnja vrijednost tlaka zraka zabilježe<strong>na</strong> <strong>na</strong> postaji Gradište za razdoblje 1981-2007. iznosi 1005.5 hPa sa maksimalnim vrijednostima u zimskom periodu.Tijekom godine tlak zraka se obično ne mijenja mnogo. Standardne devijacije ukazuju <strong>na</strong><strong>na</strong>jveću varijabilnost tlaka zraka do godine u siječnju (5.3%), a <strong>na</strong> <strong>na</strong>jveću stabilnost u lipnju ikolovozu (1.5%-1.6%).Najniža vrijednosti tlaka zraka u razdoblju 1981-2007. zabilježene su u prosincu 1981. godinekada je tlak zraka iznosio 994.4 hPa. Maksimal<strong>na</strong> je izmjere<strong>na</strong> vrijednost tlaka zraka ucijelom a<strong>na</strong>liziranom razdoblju iznosila 1021 hPa, a zabilježe<strong>na</strong> je u siječnju 1989. godine.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 13 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>amjesec 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 godi<strong>na</strong>sred 1009.6 1007.4 1005.5 1001.8 1003.0 1003.4 1003.5 1003.5 1005.3 1007.4 1007.1 1008.3 1005.5std 5.3 3.8 3.5 2.4 2.3 1.6 1.7 1.5 2.6 3.0 3.0 4.4 1.0maks 1021.8 1015.1 1013.7 1007.3 1007.7 1006.1 1006.3 1006.6 1009.4 1013.2 1013.8 1016.3 1007.1god 1989 1993 1990 2007 1982 2006 1984 1990 1985 1985 1986 2006 1989min 1001.2 1000.9 997.6 996.9 998.1 999.8 999.7 999.8 1000.5 999.8 1002.0 994.4 1003.7god 2004 1999 2001 1998 1984 1997 2000 2006 1996 1992 1997 1981 1996ampl 20.6 14.2 16.1 10.4 9.6 6.3 6.6 6.8 8.9 13.4 11.8 21.9 3.4Slika 2.2.1.4.-1. Godišnji hod srednje mjesečne, minimalnih i maksimalnih vrijednosti tlaka zraka, postajaGradište, razdoblje: 1981-2007.2.2.1.5. VjetarNa đakovačkom području je u a<strong>na</strong>liziranom razdoblju zabilježeno 7 da<strong>na</strong> sa jakim i 0.1 da<strong>na</strong>sa olujnim vjetrom.Maksimalan broj da<strong>na</strong> s jakim vjetrom zabilježen je u ožujku 2001. godine kada je bilo 5 da<strong>na</strong>sa jakim vjetrom. Maksimalan broj da<strong>na</strong> s olujnim vjetrom zabilježen je u lipnju 1981. isrpnju 1983. godine (1 dan sa olujnim vjetrom).mjesec 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 godi<strong>na</strong>sred 0.3 0.3 0.6 0.7 0.7 1.1 1.2 0.5 0.3 0.3 0.4 0.3 7.3std 0.7 0.5 1 0.8 1 1.1 0.9 0.6 0.6 0.5 0.7 0.5 4.1maks 2 2 5 3 4 4 3 2 2 2 3 1 19god 1984 1995 2001 1983 1984 2001 1982 1985 2001 1982 2001 1982 2001min 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1god 1981 1981 1981 1982 1981 1983 1987 1981 1981 1981 1981 1981 1988ampl 2 2 5 3 4 4 3 2 2 2 3 1 18Tablica 2.2.1.5.-1. Srednji mjesečni i godišnji broj da<strong>na</strong> s jakim vjetrom, pripadne standardne devijacije (sd) i<strong>na</strong>jniže i <strong>na</strong>jviše vrijednosti u Đakovu, razdoblje: 1981-2007.mjesec 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 godi<strong>na</strong>sred 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0.1std 0 0 0 0 0 0.2 0.2 0 0 0 0 0 0.3maks 0 0 0 0 0 1 1 0 0 0 0 0 1god 1981 1981 1981 1981 1981 1981 1983 1981 1981 1981 1981 1981 1981min 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0god 1981 1981 1981 1981 1981 1982 1981 1981 1981 1981 1981 1981 1982ampl 0 0 0 0 0 1 1 0 0 0 0 0 1Tablica 2.2.1.5.-2. Srednji mjesečni i godišnji broj da<strong>na</strong> s olujnim vjetrom, pripadne standardne devijacije (sd) i<strong>na</strong>jniže i <strong>na</strong>jviše vrijednosti u Đakovu, razdoblje: 1981-2007.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 14 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>abroj da<strong>na</strong>1.41.210.80.60.40.2jak vjetarolujni vjetar01 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12mjeseciSlika 2.2.1.5.-1. Godišnji hod srednjeg mjesečnog broja da<strong>na</strong> s jakim i olujnim vjetrom u Đakovu, razdoblje: 1981-2007.WNWWNWGodišnja ruža vjetra, Đakovo, 1981-2007.NNNW 20NNE1612NE84ENE0-4EWSWESEtiši<strong>na</strong>: 1,2 %SWSEčesti<strong>na</strong> (%)SSWSSSEsred.brzi<strong>na</strong> (m/s)max.brzi<strong>na</strong> (m/s)Slika 2.2.1.5.-2.Godišnja ruža smjera i jačine vjetraNajučestaliji vjetrovi <strong>na</strong> lokaciji pušu iz smjera sjeverozapada (18%), jugozapada (10.9%) ijugoistoka (8.9%).U promatranom razdoblju 1981-2007 zabilježe<strong>na</strong> je prosječ<strong>na</strong> srednja brzi<strong>na</strong> puhanja<strong>na</strong>jučestalijih vjetrova kako slijedi: SZ 3.2 m/s (s maksimumom od 15.5 m/s), JZ 2.5 m/s (smaksimumom od 12.3 m/s), JI 2.4 m/s (s maksimumom od 15.5 m/s) . Maksimalnezabilježene brzine vjetra za promatrano razdoblje iznose 15.5 m/s.Na đakovačkom području <strong>na</strong>jmanje su zastupljeni vjetrovi iz smjera istok-sjeveroistok(2.3%),sjever-sjeveroistok (2.6%), zapad-jugozapad (2.6%).Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 15 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a2.2.2. Geološka i inženjerskogeološka obilježjaŠire područje odlagališta Stara Cigla<strong>na</strong> geološki je kartirano u okviru izrade Osnovne geološkekarte, list Osijek. Iz geološke karte vidljivo je da je lokacija <strong>zahvata</strong> kvartarne starosti,između pleistoce<strong>na</strong> i holoce<strong>na</strong>.Slika 2.2.2.-1. Geološka karta šireg područja odlagališta 'Stara Cigla<strong>na</strong>'U sklopu provedenih istražnih radova (veljača 2008.), <strong>na</strong> području lokacije <strong>zahvata</strong> izvede<strong>na</strong>su dva piezometra P-1 i P-2. Piezometar P-1 <strong>na</strong>lazi se s istočne strane odlagališta, a P-2jugozapadno od odlagališta. Bušotine za ugradnju piezometara izvedene su do dubine od 10,0m (P-2), odnosno 11,0 m (P-1) ispod kote postojećeg tere<strong>na</strong>. Za vrijeme bušenja kontinuiranoje vađe<strong>na</strong> i klasificira<strong>na</strong> jezgra, uzeti su uzorci za laboratorijske a<strong>na</strong>lize mehaničkih svojstavatla, kao i uzorci za ispitivanja zagađenosti tla.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 16 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aSlika 2.2.2.-2. Profil bušoti<strong>na</strong> piezometar: P-1Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 17 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aSlika 2.2.2.-3. Profil bušoti<strong>na</strong> piezometar: P-2Iz profila izvedenih bušoti<strong>na</strong> vidljivo je da slojeve tla u pripovršinskom dijelu, dodubine od cca 5 m kao i u dubljim dijelovima (do min 10 m dubine) čini slabo propus<strong>na</strong>smeđa gli<strong>na</strong> srednje plastičnosti.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 18 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a2.2.3. Z<strong>na</strong>čajke tlaZ<strong>na</strong>čajke tla <strong>na</strong> području predmetnog odlagališta otpada utvrđene su <strong>na</strong> temeljupostojećih podataka i prethodnih terenskih istraživanja. Šire područje odlagališta pripada<strong>na</strong>jvećim dijelom intenzivno korištenim poljoprivrednim površi<strong>na</strong>ma. Navedeno područje uPPU Općine Semeljci oz<strong>na</strong>čeno je kao vrijedno obradivo tlo – P2.Kod a<strong>na</strong>liziranja koncentracije teških metala <strong>na</strong> neuređenim odlagalištima komu<strong>na</strong>lnog otpadau Republici Hrvatskoj može se primijeniti “Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta odonečišćenja štetnim tvarima” (NN 15/92, Tablica 1.). U njemu se definiraju tvari štetne zapoljoprivred<strong>na</strong> zemljišta, njihove dozvoljene količine, a isto tako i mjere potrebne zasprečavanje onečišćenja. Svaka o<strong>na</strong> tvar koja se u poljoprivrednom tlu <strong>na</strong>đe u koncentracijikoja privremeno ili trajno dovodi u pitanje njegovu funkciju supstrata za proizvodnju zdravehrane smatra se štetnom. Osim tvari čija se koncentracija nestručnom primjenom može utlima povisiti do razine toksičnosti (mineral<strong>na</strong> gnojiva, gradski mulj, gnojovka, različitikondicioneri tla, sredstva za kacizaciju, i dr.) ovdje se svrstavaju i teški metali.Na odlagalištu otpada uzeta su dva uzorka tla iz bušoti<strong>na</strong> piezometra P-1 i piezometra P-2. Zavrijeme bušenja kontinuirano je vađe<strong>na</strong> i klasificira<strong>na</strong> jezgra, uzeti su uzorci za laboratorijskea<strong>na</strong>lize mehaničkih svojstava tla, kao i uzorci za ispitivanja zagađenosti tla. Također svi<strong>na</strong>bušeni slojevi su slagani u žljebove, te su fotodokumentirani.Uzorci su a<strong>na</strong>lizirani u Zavodu za javno zdravstvo Sisačko-moslavačke županije (Broj: 2176-129-10/08/490/TS, Sisak, 02.08.2008.; A<strong>na</strong>litičko izvješće br. 2008/2096-2100, 2905, 2906)prema Pravilniku o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja štetnim tvarima (NN15/92).Iz uzoraka je pripremljen zračno suhi uzorak u kojem je određen sadržaj vlage i a<strong>na</strong>lize.Rezultati su izraženi <strong>na</strong> suhu tvar i prikazani tabelarno (ANALITIČKO IZVJEŠĆE br. 2008/2096-2100, 2905, 2906).PARAMETARSTARACIGLANAP-1STARACIGLANAP-2Granične vrijednosti sadržajaonečišćenja tla temeljem Pravilnika ozaštiti poljoprivrednog zemljišta odonečišćenja štetnim tvarima(NN 15/92)mg/kg apsolutno suhogpoljoprivrednog tlaTeksturno lakatla, skelet<strong>na</strong> tla itla siromaš<strong>na</strong>bazamaTeksturno teža tla, teška tla itla bogata humusomvoda, % 19,17 19,15pH-vrijednost (H 20) 8,42 8,38pH-vrijednost (n-KCl) 7,43 7,48Ukupni dušik, % 0,098 0,072PAH ukupno, mg/kg 0,02
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aCink, mg/kg 116 109 200 300Živa, mg/kg 0,024 0,020 1 2Arsen, mg/kg 83,0 72,1 20 30Molibden, mg/kg 0,111 0,124 10 15Izvor: Zavod za javno zdravstvo Sisačko-moslavačke županije (Broj: 2176-129-10/08/490/TS, Sisak, 02.08.2008.;A<strong>na</strong>litičko izvješće br. 2008/2096-2100, 2905, 2906)Tablica 2.2.3.-1. Rezultati kemijskih a<strong>na</strong>liza uzoraka tla s lokacije Ada Korit<strong>na</strong>Rezultati izraženi <strong>na</strong> suhu tvarPAH - policiklički aromatski ugljikovodiciPCB - poliklorirani bifeniliUsporedbom rezultata a<strong>na</strong>liza s graničnim vrijednostima iz Pravilnika o zaštiti poljoprivrednogzemljišta od onečišćenja štetnim tvarima (NN 15/92) došlo se do zaključka da a<strong>na</strong>liziraniuzorci tla ne udovoljavaju odredbama čl. 3 iz Pravilnika o zaštiti poljoprivrednog zemljišta odonečišćenja štetnim tvarima (NN 15/92) s obzirom <strong>na</strong> previsok sadržaj arse<strong>na</strong>, As (>20 mg/kg)u uzorku P-1 i P-2Za područje istočne Slavonije karakterističan je arsen prirodnog porijekla koji je svojstvengeološkoj podlozi odnosno koji je posljedica geološkog sastava tla. Posljedično, podzemnevode <strong>na</strong> području istočne Slavonije u podzemnim vodama sadrže povećane koncentracijearse<strong>na</strong>. Z<strong>na</strong>nstvenim istraživanjima, utvrđeno je da povećane koncentracije arse<strong>na</strong> upodzemnim vodama nisu povezan s ljudskom djelatnošću te da je pojavnost arse<strong>na</strong> uvodonosnicima Istočne Hrvatske poveza<strong>na</strong> s fluvijalnim donosom materijala u depresije izpodručja Alpa (Dravska depresija) i bosanskih plani<strong>na</strong> (Savska depresija) tijekom srednjeg igornjeg pleistoce<strong>na</strong>.Osim prirodnog onečišćenja arsenom, mogućnost onečišćenja tla <strong>na</strong> području Općine Semeljcimoguće je <strong>na</strong> više <strong>na</strong>či<strong>na</strong>, a prvenstveno:- intenzivnom obradom poljoprivrednog tla koja je u Općini ipak ograniče<strong>na</strong><strong>na</strong> relativno male površine, dok je <strong>na</strong> <strong>na</strong>jvećem dijelu poljoprivrednihpovrši<strong>na</strong> u privatnom vlasništvu primje<strong>na</strong> kemijskih sredstava (pesticida iumjetnih gnojiva) ipak ograniče<strong>na</strong>,- taloženjem štetnih spojeva i teških metala iz vodotoka (poplavni dijelovi su<strong>na</strong>jzagađeniji), zraka i otpada,- nekontroliranim odlaganjem svih vrsta otpada, čijom se razgradnjom icijeđenjem bitno mijenja kvaliteta tla, a nerijetko i sustav površinskih ipodzemnih voda.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 20 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a2.2.4. Kvaliteta podzemnih i površinskih voda2.2.4.1. Podzem<strong>na</strong> vodaKao što je već spomenuto, <strong>na</strong> lokaciji <strong>zahvata</strong> izvede<strong>na</strong> su dva piezometra P-1 i P-2.Piezometri su postavljeni u veljači 2008. god. u svrhu određivanja <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> podzemne vodepredmetnog odlagališta. Položaj piezometara prilagođen je očekivanom smjerom tokapodzemnih voda i mogućnosti postavljanja trajnog piezometra.Kote piezometara određene amaterskim GPS uređajem oz<strong>na</strong>čavaju približne vrijednosti i uGaus-Kriegerovoj projekciji iznose (Ove koordi<strong>na</strong>te su točnosti do 5,0 m):P - 1P - 2x = 6 541 918;y = 5 025 005;z = 99 mx = 6 541 903;y = 5 025 008;z = 99 mIzrada i konstrukcija piezometara prilagođeni su uzimanju uzoraka u svrhu utvrđivanja nultogstanja kvalitete podzemne vode i za praćenje kvalitete podzemne vode za vrijeme sa<strong>na</strong>cije ikontrolu uspješnosti sa<strong>na</strong>cije odlagališta.Bušotine za ugradnju piezometara <strong>na</strong>činjene su strojnom mobilnom rotacijskom bušilicom tipJ-600. Bušenje u slojevima iz<strong>na</strong>d razine podzemne vode izvedeno je rotacijski s jednostrukomjezgrenom cijevi promjera 146 mm i spiralom istog promjera. Bušenje je izvedeno bezisplačnog medija. Bušenje kroz glinovitu, praši<strong>na</strong>stu i vodonosnu formaciju obavljeno jejezgrenom cijevi promjera 128 mm kao i spiralom istog promjera. Zacjevljivanje bušotinezaštitnom obložnom kolonom nije bilo potrebno. Bušenje je izvedeno do dubine od 10,0 m (P-2), odnosno 11,0 m (P-1) ispod kote postojećeg tere<strong>na</strong>.Na dan istražnih radova zabilježe<strong>na</strong> je razi<strong>na</strong> podzemne vode <strong>na</strong> mjestu piezometra P-1 <strong>na</strong>dubini od 3,9 m, dok je razi<strong>na</strong> podzemne vode kod piezometra P-2 bila <strong>na</strong> dubini od 3,8 m.Nakon izrade piezometarskih bušoti<strong>na</strong> uzorkova<strong>na</strong> je podzem<strong>na</strong> voda. Iz svake bušotine uzetje jedan uzorak vode i a<strong>na</strong>liziran u skladu s Pravilnikom o zdravstvenoj ispravnosti vode zapiće (NN 47/08), Prilog I. Mikrobiološki, fizikalno – kemijski i radiološki pokazatelji ispravnostivode za piće. A<strong>na</strong>liza je izvrše<strong>na</strong> u Zavodu za javno zdravstvo Sisačko-moslavačke županije.U <strong>na</strong>stavku su prikazani rezultati a<strong>na</strong>lize (ANALITIČKO IZVJEŠĆE br. 2008/1996, 1997, 1999,2000).MirisKEMIJSKI NALAZ: UZORAK 1 UZORAK 2slabo izražen<strong>na</strong> gnojnicubezMDK vrijednost premaPravilniku o zdravstvenojispravnosti vode za piće(NN 182/04)BEZpH-vrijednost 7,17 7,11 6,5 – 9,5Elektrovodljivost, µScM -1 1470 1469 2500Amonij, mgNH 4 /L 0,40 0,73 0,50Nitriti, mgN0 - 2 /L 0,016 0,213 0,10Mineral<strong>na</strong> ulja, µg/L 16,9 28,3 10Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 21 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aNitrati, mgN0 - 3 /L 24,2 24,8 50Fosfati, µgP/L 13,0 34,2 300Kloridi, mg/L 152 152 250Aluminij, µg/L
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aGlavni izvori onečišćenja podzemnih voda su otpadne vode <strong>na</strong>selja i gospodarstva, ispiranjeraznim herbicidima i umjetnim gnojivima tretiranih poljoprivrednih površi<strong>na</strong>, te divljih,polulegalnih i <strong>na</strong>puštenih “odlagališta otpada”, prometnica i izvanred<strong>na</strong> zagađenja veza<strong>na</strong> uzakcidente.Onečišćene otpadne vode zbog nepostojanja sistema odvodnje u <strong>na</strong>selju <strong>na</strong> području Općinese sa padalinskim onečišćenim vodama djelomično odvode putem otvorenih ka<strong>na</strong>la i cestovnihjaraka u vodotoke.Sanitarne otpadne vode rješavaju se putem pojedi<strong>na</strong>čnih septičkih jama koje su često putanepropisno izvedene i propusne. Iz takvih se jama direktno onečišćuju zemljište i podzemnevode, a putem njih i vodotoci.Također, <strong>na</strong> području Općine do sada nije postojao sustav gospodarenja otpadom koji biomogućio dugoročno i sveobuhvatno zbrinjavane otpada. Zbog toga su nicala "divlja"odlagališta i to često uz vodotoke ili se otpad bacao direktno u njih. Ispiranjem <strong>na</strong>slagaotpada <strong>na</strong> "divljim" odlagalištima, zagađuju se direktno vode ili indirektno ocjeđivanjem kroztlo. Pri tome <strong>na</strong>jopasnije je ispuštanje opasnih tvari kao što su ulja, teški metali i kemikalijekoji se nekontrolirano bacaju ili zbrinjavaju s komu<strong>na</strong>lnim otpadom.2.2.4.2. Površinska vodaNa području odlagališta komu<strong>na</strong>lnog otpada „Stara cigla<strong>na</strong>“ u Općini Semeljci uzet je uzorakpovršinske vode te je a<strong>na</strong>liziran u Zavodu za javno zdravstvo Sisačko-moslavačke županije.U <strong>na</strong>stavku su prikazani rezultati a<strong>na</strong>lize (ANALITIČKO IZVJEŠĆE br. 2008/1998).KEMIJSKI NALAZ:pH-vrijednostUZORAK1VRSTA8,03 I 8,5 – 6,5MDK vrijednost premaUredbi o klasifikaciji voda(NN 77/98)I VRSTA II VRSTA III VRSTA IV VRSTA V VRSTA6,5 – 6,38,5 – 9,06,3 – 6,09,0 – 9,36,0 – 5,39,3 – 9,59,5Elektrovodljivost, µScm-1 623 II 2000Alkalitet, mgCaC03/L 245 I >200 200 - 100 100 - 20 20 - 10 7 7 - 6 6-4 4 - 3
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aPoliklorirani bifenili, µg/L —Organoklorni pesticidi, µg/L ---MIKROBIOLOŠKI NALAZ:Broj kolonija u 1 mL (37°C) 1100 IIUkupni koliformi u 1 L 2600 II 10 6Fekalni koliformi u 1 L1400 III 10 5Tablica 2.2.4.-4. A<strong>na</strong>litičko izvješće br.2008/2001, Zavod za javno zdravstvo Sisačko-moslavačke županije, Službaza zdravstvenu ekologiju.Prema mišljenju Zavoda za javno zdravstvo Sisačko – moslavačke županije, shodno odredbamačl. 4 stav 3 Tablice 1 i 2 (Dopuštene graničnim vrijednostima pokazatelja za pojedine vrstevoda) Uredbe o klasifikaciji voda (NN 77/98, izmjene i dopune 137/08) pretraženi uzorak jevoda III vrste, s obzirom <strong>na</strong> sadržaj amonija, nitrita, ukupnog dušika i žive.2.2.4.3. Vodozaštit<strong>na</strong> područjaPodručje <strong>na</strong> kojem se <strong>na</strong>lazi lokacija <strong>zahvata</strong> smješteno je unutar granice zaštitne zone III. –zo<strong>na</strong> ograničenja i kontrole.Prema Pravilniku o utvrđivanju zo<strong>na</strong> sanitarne zaštite izvorišta (NN 55/02) III. zo<strong>na</strong> seutvrđuje osobito radi smanjenja rizika onečišćenja podzemne vode od teško razgradivihkemijskih i radioaktivnih tvari.Slika 2.2.4.3.-1. Smještaj lokacije <strong>zahvata</strong> u odnosu <strong>na</strong> zone sanitarne zaštite vodocrpilištaKnjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 24 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a2.2.5. Prirodne vrijednostiNa području Općine Semeljci nisu evidentira<strong>na</strong> zakonom zaštiće<strong>na</strong> područja prirode.Prema izvodu iz karte ekološke mreže RH i Karte zaštićenih područja RH lokacija <strong>zahvata</strong> ne<strong>na</strong>lazi <strong>na</strong> području ekološke mreže niti u blizini zaštićenih područja. Također, iz <strong>na</strong>vedenihizvoda vidljivo je da <strong>na</strong> području Općine Semeljci nisu evidentira<strong>na</strong> zakonom zaštiće<strong>na</strong>područja prirode.Utjecaj planiranog <strong>zahvata</strong> <strong>na</strong> ostala okol<strong>na</strong> područja ekološke mreže, obzirom <strong>na</strong> velikuudaljenost od lokacije <strong>zahvata</strong> i karakter <strong>zahvata</strong> (sa<strong>na</strong>cija zatvorenog odlagališta) se neočekuje, ali se utjecaj sa<strong>na</strong>cije i zatvaranja postojećeg <strong>zahvata</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> općenito, pa tako i<strong>na</strong> područja EM-a može oz<strong>na</strong>čiti kao pozitivan.2.2.6. Krajobraz'Pojam krajolik ili krajobraz u prostorno planskom kontekstu oz<strong>na</strong>čava cjelovitu prostornu,biofizičku i antropogenu strukturu, u rasponu od potpuno prirodne, do pretežito ili gotovopotpuno antropogene. Pri tome, brojne kombi<strong>na</strong>cije biofizičkih i antropogenih z<strong>na</strong>čajkistvaraju jedinstvenu cjelinu i daju određenom prostoru osebujnu fizionomiju.S obzirom <strong>na</strong> posta<strong>na</strong>k, stupanj antropogenih promje<strong>na</strong> i <strong>na</strong>čin korištenja prostora, krajobrazse općenito može razvrstati u tri karakteristič<strong>na</strong> oblika: prirodni krajobraz, kultiviranikrajobraz i izgrađeni ili antropogeni (urbani, industrijski, itd.) krajobraz.'Izvor: Strategija prostornog uređenja Republike Hrvatske, Republika Hrvatska, Ministarstvoprostornog uređenja, graditeljstva i stanovanja, Zavod za prostorno planiranje, Zagreb 1997.Krajobraznom regio<strong>na</strong>lizacijom u Strategiji prostornog uređenja Republike Hrvatske, sobzirom <strong>na</strong> prirod<strong>na</strong> obilježja izdvojeno je šes<strong>na</strong>est cjeli<strong>na</strong>, a Opći<strong>na</strong> Semeljci pripada cjeliniNizinska područja sjeverne Hrvatske. Opći<strong>na</strong> se odlikuje bogatom krajobraznom raznolikošću,a njeno očuvanje predstavlja jedan od temelja zaštite krajobraza općenito.Lokacija <strong>zahvata</strong> nekadašnjeg odlagališta Stara cigla<strong>na</strong> svojim vizualnim karakterom ne odajenjegovu prijašnju <strong>na</strong>mjenu. Ovu lokaciju karakterizira zemlja<strong>na</strong> površi<strong>na</strong>, ravničarskogkaraktera, djelomično obrasla u travu. Nekadašnje odlagalište smješteno je uz pristupnipoljski put, a okruženo je kultiviranim krajobrazom odnosno poljoprivrednim površi<strong>na</strong>ma tevodenom površinom <strong>na</strong> sjevero zapadnom dijelu. Poljoprivredne površine koje okružujuodlagalište u Prostornom planu općine Semeljci oz<strong>na</strong>čene su kao 'vrijedno obradivo tlo' iintenzivno se obrađuju. Antropogeni utjecaj je <strong>na</strong>jvažniji čimbenik u stvaranju ovogkrajobraza.Slika 2.2.6.-1. Lokacija nekadašnjeg odlagališta 'Stara Cigla<strong>na</strong>'Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 25 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aOsnovni dojam i doživljaj krajobraza je ravničarski i poljoprivredno obrađen prostor smozaičnim strukturama parceliranih poljoprivrednih površi<strong>na</strong> i blagom reljefnom di<strong>na</strong>mikom.Poljoprivredne površine ispresijecane su hidrotehničkim ka<strong>na</strong>lima. Di<strong>na</strong>mičnost kultiviranogkrajobraza cine jedinstvene kombi<strong>na</strong>cije vizualno doživljenih dijelova <strong>okoliš</strong>a, kao što su tlo,vegetacija i voda, izraženih kroz oblik, liniju, boju i teksturu, uzrokuje raznolikostkrajobraznih kompozicija.2.2.7. Kulturno povijes<strong>na</strong> bašti<strong>na</strong>Obzirom da <strong>na</strong> samoj lokaciji i u neposrednoj blizini lokacije <strong>zahvata</strong> nije evidentirano nijedno kulturno dobro, prilikom evidencije kulturno–povijesne baštine <strong>na</strong>glasak je stavljen <strong>na</strong>kulturne vrijednosti u <strong>na</strong>selju Semeljci, budući da je to <strong>na</strong>jbliže <strong>na</strong>selje predmetnoj lokaciji.Registrirani spomenici kulture:− Žup<strong>na</strong> crkva Rođenja Blažene Djevice Marije u Semeljcima ima svojstvo sakralnogspomenika kulture i upisa<strong>na</strong> je u Registar spomenika kulture pod registarskimbrojem 161. Građe<strong>na</strong> je 1780. godine kao kasno-barok<strong>na</strong> (barokno klasicistička)jednobrod<strong>na</strong> građevi<strong>na</strong> s poligo<strong>na</strong>lnim svetištem, rizalitno isturenim zvonikom upročelju, katnom sakristijom uz sjeverni zid i uz apsidu.− Inventar župne crkve Rođenja Blažene Djevice Marije u Semeljcima, registriran podrednim brojem 122 kao sakralni spomenik kulture.− Arheološka zbirka O. Š. «Josipa Kozarca» u Semeljcima, registrira<strong>na</strong> pod rednimbrojem 120 kao pokretni spomenik kulture.Rekognoscirani spomenici kulture:− Prapovijesno <strong>na</strong>selje u Semeljcima rekognoscirano pod brojem 68, a evidentiranopod brojem 1180 kao arheološki spomenik.Evidentirani spomenici kulture:− Prapovijesno <strong>na</strong>selje u Koritni evidentirano pod brojem 1162 kao arheološkispomenik Antičko <strong>na</strong>lazište «Osati<strong>na</strong>» <strong>na</strong> lokaciji Semeljci - Široko Poljeevidentirano pod brojem 1181 kao arheološki spomenikNavedeni podaci korišteni su iz dopisa Regio<strong>na</strong>lnog Zavoda za zaštitu spomenika kulture uOsijeku - arhiva Općine Semeljci.Na području Općine Semeljci postoje i pučki sakralni objekti. Pod njima podrazumijevamospomenike i z<strong>na</strong>menja koja susrećemo <strong>na</strong> otvorenom: <strong>na</strong> poljima, raskrižjima, selima, ucrkvištima i grobljima. Izraz 'poklo<strong>na</strong>c', 'križ', 'kapelica' u svagdanjem su govoru istoz<strong>na</strong>čnice,a odnose se <strong>na</strong> sve male sakralne spomenike i z<strong>na</strong>menja. To su većinom djela domaćih,anonimnih majstora- za<strong>na</strong>tlija koja su u svojoj skromnosti povijesni svjedoci svoga i <strong>na</strong>šegvreme<strong>na</strong>.2.2.8. NaseljaNaselja su <strong>na</strong>jupečatljiviji element kulturnog krajobraza. Odražavaju karakteristike minulograzdoblja, a istovremeno su nositelji funkcio<strong>na</strong>lne organizacije i žarište preobrazbe prostora.Prema Zakonu o područjima županija, gradova i opći<strong>na</strong> u Republici Hrvatskoj (NN RH br.90/92 i 68/98), ustroje<strong>na</strong> je Opći<strong>na</strong> Semeljci sa sjedištem u istoimenom mjestu, a u okviruOsječko-baranjske županije. U sastavu Općine Semeljci <strong>na</strong>lazi se uz općinsko središteSemeljci još četiri <strong>na</strong>selja Kešinci, Korit<strong>na</strong>, Mrzović i Vrbica.Opći<strong>na</strong> Semeljci zauzima površinu od 101,85 km 2 , a sastoji se od katastarskih opći<strong>na</strong>istoimenih <strong>na</strong>selja <strong>na</strong> području općine. Katastarska opći<strong>na</strong> Semeljci površine 26,42 km 2 ,Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 26 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>akatastarska opći<strong>na</strong> Kešinci površine 23,801 km 2 , katastarska opći<strong>na</strong> Korit<strong>na</strong> površine 21,303km 2 , katastarska opći<strong>na</strong> Mrzović površine 15,213 km 2 i katastarska opći<strong>na</strong> Vrbica 15,108 km 2 .Prema popisu stanovništva iz 2001. godine Opći<strong>na</strong> Semeljci ima 4858 stanovnika, od čega uopćinskom središtu Semeljci živi 1558 stanovnika, u Kešicima 895 stanovnika, u Koritni 969stanovnika, u Mrzovićima 639 stanovnika i u Vrbici 797 stanovnika.Gustoća stanovništva <strong>na</strong> području Općine Semeljci iznosi 47,70 st/km 2 .Po broju stanovnika (popis 2001. godine) <strong>na</strong>jveći broj živi u općinskom središtu (32%).Sljedeće <strong>na</strong>selje po broju stanovnika je Korit<strong>na</strong> 969 stanovnika (19,95%), Kešinci 895stanovnika (18,42%), Vrbica 797 stanovnika (16,41%) te Mrzović 639 stanovnika (13,15%).Godi<strong>na</strong>popisa 1981. 1991. 2001.OSJEČKO-BARANJSKAŽUPANIJA 356.286 367.193 330.506OPĆINASEMELJCI 5.202 4.980 4.858Tablica 2.2.8.-1. Kretanje broja stanovnika prema popisima u razdoblju 1981.-2001.Prema kretanju broja stanovnika od 1981. do 2001. godine odnosno prema indeksima kretanjabroja stanovnika za dva protekla desetgodišnja razdoblja opadanje broja stanovnika sesmanjuje odnosno možemo reći da je gotovo zaustavljeno u zadnjem razdoblju (indeks0,975).RazdobljeIndeks kretanjabroja stanovnikaOSJEČKO-BARANJSKAŽUPANIJAOPĆINASEMELJCI 0,9002001./1981. 2001./1991.0,927 0,9340,975Tablica 2.2.8.-2. Indeks kretanja broja stanovnikaŽUPANIJAOSJEČKO-BARANJSKAPovrši<strong>na</strong>Stanovnici Stanovi KućanstvaPopis 1991 Popis 2001 Popis 1991 Popis 2001 Popis1991Popis2001Km 2 % Br.st % Br.st % Br.st % Br.st % Br.sT Br.stGustoćastanovništvaGnstBr. st./km 2ŽUPANIJAUKUPNO 4152,41 100 367.193 100 330506 100 128896 100 129922 100 123336 113583 88,40OPĆINASEMELJCI 101,85 2,45 4.980 1,36 4.858 1,47 1541 1,19 1618 1,24 1563 1483 47,70Tablica 2.2.8.-3. Površine, stanovnici, kućanstvaKnjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 27 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aIndeksi kretanja broja stanovnika pokazuju da u periodu početka ratnih zbivanja nije došlo doiseljavanja stanovništva s područja općine. Gledano u cjelini broj stanovnika <strong>na</strong> područjuOpćine Semeljci se ustalio odnosno zaustavljen je trend opadanja broja stanovnika.Stanovništvo prema popisu 2001.:- spol<strong>na</strong> struktura: - ukupan broj muških žitelja 2.381, što čini 49,01% ukupnog stanovništva- ukupan broj ženskih žitelja 2.477, što čini 50,99 % ukupnog stanovništva- radni kontingent: - od ukupnog broja stanovništva efektivno radno sposobnih čini 2.795 udobi od 15-59 - ž. (65 – m.), što iznosi 57,53%.Stanovništvo prema starosti:- djeca i stanovništvo mlade<strong>na</strong>čke dobi do 19 godi<strong>na</strong> (1444 žitelja) što čini 29,72%- stanovništvo od 20 do 60 godi<strong>na</strong> (2360 žitelja) što čini 48,58%- stanovništvo starije od 60 godi<strong>na</strong> (1038 žitelja) što čini 21,37%- nepoz<strong>na</strong>te dobne starosti 16 žiteljaIz <strong>na</strong>vedenih podataka može se očitati da je struktura stanovništva prema starosti uglavnomzadovoljavajuća uz <strong>na</strong>pomenu da bi se postotak djece i mlade<strong>na</strong>čke dobi trebao povećati uodnosu <strong>na</strong> stanovništvo iz<strong>na</strong>d 60 godi<strong>na</strong> starosti. U svim dijelovima pla<strong>na</strong> <strong>na</strong>z<strong>na</strong>čene supretpostavke kako bi se to moglo i ostvariti.Stanovništvo prema državljanstvu i <strong>na</strong>rodnosti:Područje Općine Semeljci <strong>na</strong>cio<strong>na</strong>lno je homogeno. Postojeće stanovništvo uglavnom jedomicilno.2.2.9. Infrastruktura2.2.9.1. Šira lokacija <strong>zahvata</strong>PROMETNA INFRASTRUKTURAPremda prometni sustav Općine Semeljci ne čine sve grane prometa, on je komplementaran ikompatibilan s prometnim sustavom županije. Naime, taj sustav čine cestovni, željeznički,poštanski i telekomunikacijski promet, dok ne obuhvaća ili nije direktno uključen u drugegrane prometa: pomorski, riječni, zračni i žičarski promet, koje su z<strong>na</strong>čajne u hrvatskomprometnom sustavu.Cestovni prometNa području Općine Semeljci promet<strong>na</strong>–cestov<strong>na</strong> mreža obuhvaća prometne pravcežupanijskog i lokalnog z<strong>na</strong>čaja.ŽUPANIJSKE CESTEŽ4120 D 7 (Vuka)-Lipovac Hrastinski-Korit<strong>na</strong> Ž 4130Ž4130 D 7(Kuševac)-Viškovci-Forkuševci-Semeljci-Korit<strong>na</strong>-Šodolovci-Petrova Slati<strong>na</strong>-D 518(Ernestinovo)Ž4132 Semeljci (Ž 4130)-Kešinci-Mrzović (Ž 4148)Ž4133 Kešinci (Ž 4123)-Vrbica-Stari Mikanovci (D 46)Ž4148 Vrbica (Ž 4133)-Mrzović-Markušica-Tordinci Ž 4111Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 28 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aLOKALNE CESTEL44108 Široko Polje ( D 7)-Semeljci (Ž 4130)L44134 Semeljci (Ž 4130)-(Andruševac)-Đurđanci – D 46L44135 L 44134 (Đurđanci)-Vrbica (Ž 4133)U popisu županijskih i lokalnih cesta su dužine dionica ili ukupne dužine cesta koju održavaNadcestarija Đakovo, koja pokriva u potpunosti područje Općine Semeljci, a samo su odsječcitih dionica u Općini Semeljci.Željeznički prometUnutar granice obuhvata Općine Semeljci prolazi trasa magistralne pomoćne željezničkepruge MP 13 Beli Ma<strong>na</strong>stir drž. granica – Osijek – Đakovo – Strizivoj<strong>na</strong> – Vrpolje (MG 2) –Slavonski Šamac drž. Granica, te Metković drž. granica – Ploče. Ta pruga ujedno čini dionicuVc transeuropskog prometnog koridora kroz Republiku Hrvatsku. Na području Općine <strong>na</strong>lazi sestajalište Semeljci.Pošta i telekomunikacijeNa području obuhvata Prostornog pla<strong>na</strong> uređenja Općine Semeljci postoji jedan poštanskiured s dostavnim područjem: 31402 SEMELJCI. Drugih ustrojstvenih dijelova HP <strong>na</strong> tomprostoru nemaNa području Općine Semeljci postoje mjesne telefonske centrale u <strong>na</strong>seljima Semeljci,Korit<strong>na</strong>, Mrzović i Vrbica, te baz<strong>na</strong> stanica CRONET i VIP-NET mreže u centru <strong>na</strong>seljaSemeljci.RTV mrežaProstor Općine Semeljci pokriven je među ostalim i RTV sig<strong>na</strong>lom preko mreže postojećihobjekata za emitiranje i prijenos RTV programa <strong>na</strong> prostoru Osječko-baranjske županije.VODNO GOSPODARSKI SUSTAVVodoopskrbaVodoopskrbni sustav Semeljci obuhvaća sva <strong>na</strong>selja Općine (Semeljci, Korit<strong>na</strong>, Kešinci,Mrzović i Vrbica) i dio susjedne Općine Viškovci (Forkuševci i Vučevci). Sustav se temelji <strong>na</strong>vodocrpilištu Semeljci. Vodocrpilište Semeljci zahvaća kvartalni vodonosnik istočnih predjeladravske depresije u dolini Povučja. Vodoopskrbni sustav Semeljci ima postrojenje zapročišćavanje voda. 'Crpilište Semeljci' (25 l/s) regio<strong>na</strong>lnog je z<strong>na</strong>čaja.Melioracijska odvodnjaOdvodnja suvišnih voda je z<strong>na</strong>čaj<strong>na</strong> i rašire<strong>na</strong> tehnička mjera u nizinskom dijelu područja uzDravu i Du<strong>na</strong>v u Republici Hrvatskoj. Sustav melioracijske odvodnje omogućuje brže ipogodnije otjecanje površinskih i podzemnih voda i osigurava povoljnije uvjete korištenjazemljišta te obavljanja gospodarskih i drugih djelatnosti.Područje Općine Semeljci pripada desnom zaobalju rijeke Vuke. Najveći pritok desnogzaobalja rijeke Vuke je ka<strong>na</strong>l I. reda Velika Osati<strong>na</strong>. Veći dio Općine pripada slivu VelikeOsatine, osim sjevernog dijela koji pripada direktnom slivu rijeke Vuke.Z<strong>na</strong>čajni pritoci Velike Osatine <strong>na</strong> području Općine su ka<strong>na</strong>li II. reda Veliki Medviš i Bra<strong>na</strong>.Osim <strong>na</strong>vedenih, <strong>na</strong> području Općine još je nekoliko ka<strong>na</strong>la II reda: Mali Medviš, Stara Vuka I,Stara Vuka II, Mlinski Potok i Perić.Pored osnovne ka<strong>na</strong>lske mreže, z<strong>na</strong>tno je gušća detalj<strong>na</strong> ka<strong>na</strong>lska mreža (ka<strong>na</strong>li III i IV reda).Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 29 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aENERGETSKI SUSTAVElektroopskrbaPodručjem Općine Semeljci sjeverozapadno od <strong>na</strong>selja Kešinci i Semeljci prolazeelektroprijenosni uređaji – dalekovod DV 110 kV Ernestinovo – Đakovo/1 i dalekovod DV 110Ernestinovo – Đakovo/2 u vlasništvu HEP Prijenos d.o.o. Prijenosno poduzeće Osijek.Na području Općine Semeljci nema planiranih objekata tog tipa.Zračni dalekovodi 10(20) kV su građeni <strong>na</strong> betonskim i drvenim stupovima sa betonskimnogarima. Nisko<strong>na</strong>ponska mreža <strong>na</strong>jvećim je dijelom izvede<strong>na</strong> kao goli vodič <strong>na</strong> krovnimstalcima, tj. starijeg datuma. Trafostanice su stupne, tipa ŽSTS i STS, zatim zidane - tornjićitip PTTS i jed<strong>na</strong> zida<strong>na</strong> tipa KTS. Trafostanice su građene u rasponu od 1960. do 2002. godine.Mreža podliježe redovitom praćenju i održavanju, a rekonstrukcije mreže odvijaju se u skladus planom investicija u DP Elektroslavonija.PlinoopskrbaPlinoopskrbni sustav u cjelini dijeli se <strong>na</strong> dva sustava: sustav veledistribucije i sustavdistribucije zemnog pli<strong>na</strong>. Na području Općine Semeljci nema veledistribucijskih plinovoda.Na MRS Đakovo priključene su mreže <strong>na</strong>selja u Općini Semeljci: Semeljci, Kešinci, Korit<strong>na</strong>,Mrzović i Vrbica.2.2.9.2. Uža lokacija <strong>zahvata</strong>Promet<strong>na</strong> infrastrukturaDo lokacije <strong>zahvata</strong> dolazi se lokalnom cestom L-44108 od Semeljaca prema Širokom polju.Pristup<strong>na</strong> prometnica prema odlagalištu poljski je put koji vodi od lokalne ceste L-44108sjevero-zapadno, rubnim dijelom <strong>na</strong>vedene lokalne prometnice u dužini od cca 100 m dolokacije <strong>zahvata</strong> te <strong>na</strong>stavlja rubnim dijelom lokacije <strong>zahvata</strong> prema okolnim poljoprivrednimpovrši<strong>na</strong>ma.Grafički prilozi:1. Geografski položaj odlagališta2. Izvod iz Prostornog pla<strong>na</strong> Općine Semeljci3. Karta ekološke mreže4. Karta zaštićenih područja RHKnjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 30 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a3. <strong>ZA</strong>HVATTočan <strong>na</strong>ziv <strong>zahvata</strong> s obzirom <strong>na</strong> popis <strong>zahvata</strong> Uredbe o izmje<strong>na</strong>ma i dopu<strong>na</strong>ma Uredbeo procjeni <strong>utjecaja</strong> <strong>zahvata</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong>, NN 67/09, Prilogu II, točke 10.8. glasi:Sa<strong>na</strong>cija i rekonstrukcija odlagališta.Predmetno odlagalište koristilo se za odlaganje komu<strong>na</strong>lnog otpada sa područja Općine urazdoblju od 1996. – 2001. godine. Granice <strong>na</strong> kojima je odložen otpad je praktičkinemoguće odrediti <strong>na</strong> terenu, s obzirom da je otpad prekriven zemljanim materijalom(slika 1.1.2.-2.), te su korišteni podaci dobiveni od investitora. Površi<strong>na</strong> <strong>na</strong> kojoj se <strong>na</strong>laziodložen komu<strong>na</strong>lni otpad iznosi cca. 5600 m 2 (4150 m 2 veća površi<strong>na</strong> u blizini bunkera i1450 m 2 manja površi<strong>na</strong>). Prema podacima dobivenim od poduzeća „Junkovci“ d.o.o., u<strong>na</strong>vedenom vremenskom razdoblju od 6 godi<strong>na</strong> rada odlagališta odloženo je cca. 5.500 m 3komu<strong>na</strong>lnog otpada. Otpad je odlagan u jame <strong>na</strong>stale iskopom gline.Slika 3.-1. Lokacija odlagališta 'Stara Cigla<strong>na</strong>'Prema Prostornom planu Općine Semeljci odlagalište se ne <strong>na</strong>lazi u blizini zaštićenih zo<strong>na</strong>.Za potrebe sa<strong>na</strong>cije odlagališta Stara Cigla<strong>na</strong> provedeni su istražni radovi, te je <strong>na</strong>pravljeno„Izviješće o izradi piezometara P-1 i P-2 <strong>na</strong> lokaciji odlagališta komu<strong>na</strong>lnog otpada –Semeljci- Stara cigla<strong>na</strong>“, koje je izradila tvrtka Premur d.o.o. u ožujku 2008. godine i „Izvješće oprovedenim istražnim radovima <strong>na</strong> odlagalištu komu<strong>na</strong>lnog otpada „Stara cigla<strong>na</strong>“, Opći<strong>na</strong>Semeljci, koje je izradila tvrtka Dvokut Ecro d.o.o. u kolovozu 2008. godine. Provede<strong>na</strong>istraživanja su, među ostalim, dala slijedeće rezultate:• u podlozi ispod odlagališta se <strong>na</strong>lazi gli<strong>na</strong> srednje plastičnosti, u debljini od minimalno10 m (dubi<strong>na</strong> bušotine)• površinske vode - fizikalno-kemijski i mikrobiološki pokazatelji ispitivanja pokazuju dazadovoljavaju uvjete III. vrste voda• podzemne vode - fizikalno-kemijski i mikrobiološki pokazatelji ispitivanja pokazuju dane zadovoljavaju uvjete za pitku vodu, nivo podzemne vode je cca. 4 m od kote tere<strong>na</strong>• tlo – prema graničnim vrijednostima iz Pravilnika o zaštiti poljoprivrednog zemljištaod onečišćenja štetnim tvarima (NN 15/92) utvrđen je previsok sadržaj arse<strong>na</strong>• odlagališni plin - s obzirom <strong>na</strong> udio meta<strong>na</strong> <strong>na</strong> mjernim mjestima, ne postoji opasnostod eksplozije, predlaže se pasivno otplinjavanje odlagalištaKnjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 31 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a3.1. TEHNOLOŠKI PROCES3.1.1. Princip sa<strong>na</strong>cije odlagalištaLokacija odlagališta Stara Cigla<strong>na</strong> se je u prošlosti koristila kao pozajmiše gline. Time su<strong>na</strong>stale jame u koje se kasnije odlagao komu<strong>na</strong>lni otpad. Kada se otpad odložio do razineokolnog tere<strong>na</strong>, njegovo daljnje odlaganje je prekinuto, a otpad je prekriven zemljanimmaterijalom. Tako je <strong>na</strong> prvi pogled da<strong>na</strong>šnje stanje <strong>na</strong> terenu slično onome kakvo je biloprije intervencije <strong>na</strong> lokaciji, odnosno prije iskopa gline.Kako se odlaganjem otpada u jame od iskopa postiglo da se teren reljefno vratio u prvobitnostanje, te s obzirom da se u podlozi ispod otpada <strong>na</strong>lazi debeli sloj gline, ne postoje razlozida se otpad premješta ili preoblikuje.Odložen otpad se sanira <strong>na</strong> samoj lokaciji, što je i u skladu s odlukom Investitora, a provestiće se slijedeći radovi:• otpad će se prekriti završnim prekrivnim sustavom, kojim će se maksimalno spriječitiprodiranje oborinskih voda u otpad, a time i minimalizirati količine procjednih voda ubudućnosti, te utjecaj odlagališta <strong>na</strong> površinske vode, podzemne vode i tlo• izgraditi će se pasivni sustav otplinjavanja odloženog otpada, a plinske zdence će seograditi žičanom ogradomSanira<strong>na</strong> površi<strong>na</strong> se može urediti kao park (zelene površine, pješački putovi). Zelene površinese mogu zatraviti, a sadnja vegetacije se dozvoljava samo za ono raslinje čije korijenje nećeugroziti brtvene i dre<strong>na</strong>žne slojeve koji se postavljaju u sklopu prekrivnog sustava odlagališta.3.1.2. Završni prekrivni sustavZavršni prekrivni sustav čine slojevi koji se polažu preko otpada kada on dosegnemaksimalnu projektiranu kotu.Ovaj prekrivni sustav ima 3 glavne funkcije:- sprječavanje direktnog kontakta okoline sa otpadom- ograničavanje dugoročne infiltracije obori<strong>na</strong> u tijelo deponije i <strong>na</strong> taj <strong>na</strong>činminimaliziranja <strong>na</strong>stajanje procjednih voda- omogućavanje kontrolirane emisije deponijskih plinova u atmosferu3.1.2.1. Komponente završnog prekrivnog sustavaOdabrani materijali završnog prekrivnog sustava su slijedeći (od vrha prema dolje):- rekultivirajući zemlji sloj – d = 80 cm- geosintetski dre<strong>na</strong>žni sloj – dre<strong>na</strong>ža za oborinsku vodu- hrapava LLDPE geomembra<strong>na</strong> debljine 1.0 mm- GCL (geosintetski glineni sloj)- geosintetski dre<strong>na</strong>žni sloj – plinska dre<strong>na</strong>ža- izrav<strong>na</strong>vajući zemljani sloj – d = 0.20 mNagib završnog prekrivnog sustava prati <strong>na</strong>gib odloženog otpada.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 32 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aSlika 3.1.2.-1. Detalj završnog prekrivnog sustavaRekultivirajući zemljani slojOvaj sloj se izvodi u debljini od 0,80 m, a čini ga čisti zemljani materijal u kojem nemakamenja, grume<strong>na</strong>, korijenja ili sličnih eleme<strong>na</strong>ta većih dimenzija.Geosintetski dren za voduGeosintetski dren za vodu postavlja se direktno <strong>na</strong> geomembranu, a čine ga jezgre odpolietile<strong>na</strong> (PE) ili polipropile<strong>na</strong> (PP) <strong>na</strong> koju se termičkim procesom s gornje i donje stranespajaju dva netka<strong>na</strong> geotekstila. Geosintetski dren za vodu ima minimalnu debljinu 7 mm iminimalnu transmisivnost od 8 x 10 -4 m 2 /sek, za uvjete ugradnje <strong>na</strong> samom terenu. Ovaj slojmora drenirati oborinsku vodu koja se infiltrira kroz gornji rekultivirajući zemljani sloj, tetreba spriječiti tečenje pod tlakom u tom sloju.Gornja LLDPE hrapava geomembra<strong>na</strong>Ovaj vrlo slabo propusan proizvod ima glavnu zadaću u sprječavanju prodiranja oborinskihvoda u odložen otpad.Geosintetski glineni brtveni slojGeosintetski glineni brtveni sloj izvodi se ispod geomembrane kao dodat<strong>na</strong> zaštita prodiranjaoborinskih voda u otpad. Geosintetski glineni brtveni sloj je hidraulička barijera koja sesastoji od zr<strong>na</strong>te prirodne <strong>na</strong>trijeve bentonitne gline umetnute između dva geotekstila iučvršćene tkanjem ili šivanjem.Geosintetski sloj za otplinjavanjeGeosintetski sloj za otplinjavanje se izvodi iz<strong>na</strong>d izrav<strong>na</strong>vajućeg zemljanog sloja. Njegovafunkcija je sakupljati plin i drenirati ga do plinskih zde<strong>na</strong>ca. Oavj sloj mora imati minimalnutransmisivnost 1 x 10 -5 m 2 /sek.Izrav<strong>na</strong>vajući zemljani slojOvaj sloj se ugrađuje iz<strong>na</strong>d otpada i ispod geosintetske plinske dre<strong>na</strong>že, a radi se opraši<strong>na</strong>sto pjeskovitom materijalu.Propusnost izrav<strong>na</strong>vajućeg zemljanog sloja je veća ili jed<strong>na</strong>ka 1 x 10 -4 cm/s.3.1.2.2. Završni vegetacijski pokrovSastavni dio sa<strong>na</strong>cije i zatvaranja odlagališta tj. izrade prekrivnog sustava predstavlja ibiološka sa<strong>na</strong>cija odlagališta. Osim cilja optimalnog uklapanja odlagališta u širi prostornikontekst, funkcija odabranih biljnih vrsta je da evapotranspiracijom doprinesu što bržemsmanjenju količine vode u prekrivnom sustavu.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 33 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aVegetacija <strong>na</strong> završnom prekrivnom sustavu je bitni element koji sprječava eroziju i ima bitnuestetsku funkciju. Zasija<strong>na</strong> trava poboljšava evapotranspiraciju vlage iz tla završnogprekrivnog sustava, te time smanjuje količine oborinskih i procjednih voda.Na odlagalištu je predviđeno zatravnjivanje površine tijela odlagališta hidrosjetvom.3.1.2.-3. Odvodnja oborinskih vodaČista oborinska voda koja padne <strong>na</strong> površinu odlagališta će se upuštati u okolni teren.Isto se odnosi i <strong>na</strong> oborinsku vodu koja će se kroz zemljani rekultivirajući sloj procijediti dogeosintetskog dre<strong>na</strong> za vodu. Ova oborinska voda će se drenirati geosintetskim slojem došljunčanog dre<strong>na</strong> koji se izvodi po obodu prekrivnog otpada, te će se upustiti u okolni teren.Na dijelu odlagališta koje se <strong>na</strong>lazi u blizini bunkera predviđeno je izvesti ka<strong>na</strong>l za oborinskuvodu, kako bi se oborinske vode s područja odlagališta odvele izvan područja izgrađenogbunkera. Ka<strong>na</strong>l je dubine 0.3 – 0.5 m, a širi<strong>na</strong> d<strong>na</strong> ka<strong>na</strong>la je 0,5 m, stranice mu se izvode u<strong>na</strong>gibu 1:1.3.1.3. Sustav za otplinjavanjeBiorazgradivi otpad organskog porijekla, odložen <strong>na</strong> odlagalištima, podliježe različitimmikrobiološkim procesima razgradnje. Pri tom se stvaraju razne vrste plinova koji, ako se neobrađuju pravilno, predstavljaju opasnost za <strong>okoliš</strong> i zdravlje ljudi.Količine pojedinih plinova koje se stvaraju <strong>na</strong> odlagalištu ovise o mnogim faktorima, a važnijisu:- vrsta otpada i <strong>na</strong>čin odlaganja- količi<strong>na</strong> biorazgradivih materijala- starost otpada- temperatura- pH vrijednosti i sadržaj vlage- koncentracije soli kao što su sulfati i nitratiNegativni utjecaji koje deponijski plin može imati <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> i stanovništvo su:- slobodno istjecanje deponijskog pli<strong>na</strong> s udjelom meta<strong>na</strong> z<strong>na</strong>čajno doprinosipovećanom učinku staklenika u atmosferi- eksplozije i požari zbog prisutnosti meta<strong>na</strong> u plinu- unište<strong>na</strong> i ošteće<strong>na</strong> vegetacija <strong>na</strong> rekultiviranim površi<strong>na</strong>ma deponija, zbognedostatka kisika kojeg istiskuje deponijski plin- neprijatni mirisi kao posljedica merkapta<strong>na</strong> i H 2 S u plinu, <strong>na</strong>ročito kod <strong>na</strong>glog padaatmosferskog tlaka i povećanog istjecanja pli<strong>na</strong> iz deponije- trovanje s CO 2 , H 2 S i slično- povećano opterećenje deponijskih voda koje su "upile" deponijski plinKako stvaranjem plinova <strong>na</strong> odlagalištu ne bi došlo do eksplozija i požara, vrši sekontrolirano sakupljanje i evakuacija plinova iz tijela odlagališta. Posebice treba obratitipozornost <strong>na</strong> stvaranje meta<strong>na</strong>, koji je eksplozivan kada je njegova količi<strong>na</strong> u zraku 5-15 %.3.1.3.1. Izvedba plinskog sustavaNa odlagalištu komu<strong>na</strong>lnog otpada Stara cigla<strong>na</strong> predviđeno je pasivno otplinjavanjeotpada. Pasivno otplinjavanje je odabrano zbog malih količi<strong>na</strong> odloženog otpada, a time imalih količi<strong>na</strong> plinova.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 34 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aIz<strong>na</strong>d cjelokupnog otpada postavlja se kontinuira<strong>na</strong> plinska dre<strong>na</strong>ža kojom se plin dreniratido zde<strong>na</strong>ca. Na većoj površini odloženog otpada predviđe<strong>na</strong> je izgradnja 3 zde<strong>na</strong>ca, koji sumeđusobno povezati plinodre<strong>na</strong>žnim rovom. Na manjoj površini je predviđen 1 zde<strong>na</strong>c, teizvedba plinodre<strong>na</strong>žnih rovova kako bi se povećala učinkovitost kontinuirane plinskedre<strong>na</strong>že.Sakupljeni odlagališni plin ispušta se u atmosferu <strong>na</strong>kon obrade biofilterskim sklopom.Izvedba zde<strong>na</strong>ca je takova da omogućava mjerenja koncentracije štetnih plinova <strong>na</strong> samomzdencu.Zde<strong>na</strong>c će se izvesti <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin da se strojem iskopa otpad do dubine 1,0 m, u centar iskopavertikalno položi perforira<strong>na</strong> PE80 cijev SDR11, promjera 90 mm, <strong>na</strong> nju <strong>na</strong>stavi pu<strong>na</strong> PE 80cijev SDR11, promjera 90 mm, te iskop oko cijevi zasipa plinodre<strong>na</strong>žnim šljunčanim zasipomgranulacije 32–64 mm. Na dno perforirane cijevi zavaruje se PE ploča debljine 20 mm.Iskopani otpad će se ugraditi <strong>na</strong> odlagalištu <strong>na</strong> mjestu koje odredi Investitor.Perforacije PE80 cijevi moraju iznositi minimalno 5%, a maksimalno 13% od ukupne površinecijevi, uz uvjet da bitno ne <strong>na</strong>ruše samu statiku isporučenih cijevi. Cijevi se mogu međusobnospajati isključivo sučeonim zavarivanjem ili elektro-spojnicom.Po ugradnji vertikalnih plinodre<strong>na</strong>žnih cijevi i šljunčanog zasipa, može se pristupiti izgradnjiplinodre<strong>na</strong>žnih rovova kojima će se međusobno povezati plinski zdenci. Rovovi su dubine50 cm i širine 40 cm. Iskopani otpad treba ugraditi <strong>na</strong> samom odlagalištu, a rov zapunitiplinodre<strong>na</strong>žnim šljunčanim zasipom granulacije 32–64 mm. Po zapunjenju rovova preko istihće se položiti razdjelni geotekstil 300 g/m 2 .Nakon opisanih radova može se započeti s ugradnjom zaštitnog zemljanog sloja. Nakonizvedbe zaštitnog zemljanog sloja, <strong>na</strong> vertikalnu punu PE80 cijev potrebno je ekstrudorskizavariti PE ploču, a radi sprječavanja nekontrolirane emisije odlagališnog pli<strong>na</strong> u atmosferu.Slojevi GCL-a i geomembrane iz prekrivnog brtvenog sustava se polažu uz vertikalnu PE cijev,a preklop mora biti minimalno 20 cm. Uz vertikalno položenu PE cijev plinskog odušnika morase ugraditi i bentonitno – cement<strong>na</strong> brtva debljine 0,8 m (po cijeloj visini rekultivirajućegzemljanog sloja) i promjera 0,8 m, koja će dodatno osigurati nekontroliranu emisijuodlagališnog pli<strong>na</strong> u atmosferu i spriječiti prodor zraka u tijelo odlagališta.Zadnju fazu izgradnje pasivnog sustava otplinjavanja predstavlja ugradnja sustava kontrole iispuštanja pli<strong>na</strong> preko biofiltera koja se izvodi <strong>na</strong>kon ugradnje svih slojeva prekrivnogbrtvenog sustava.Na vertikalno položenu PE80 cijev SDR11, promjera 90 mm, potrebno je spojiti PE fazonskikomad pod kutem 90 stupnjeva te <strong>na</strong>staviti s horizontalnom površinskom ugradnjom PE80cijevi SDR11, promjera 90 mm, ugradnjom mjernih i regulacionih ventila te biofilterskogsklopa.Cijevi, fazonski komadi i ventili moraju biti izrađeni od PE80 pošto se moraju međusobnospajati sučeonim zavarivanjem ili elektro-spojnicom. Ventili moraju biti izvedeni u kugličnojizvedbi za plin s odobrenjem DVGW.Nakon prolaska kroz regulacioni ventil plin se odvodi u biofilterski sklop. Biofilterski skloppredstavlja sklop preko kojeg se odlagališni plin sakupljen opisanim sustavom pasivnogotplinjavanja, obrađuje prije ispuštanja u atmosferu.Biofilter se postavlja unutar nepropusnog PE ok<strong>na</strong> promjera 1400 mm i visine 1200 mm. Oknose ugrađuje <strong>na</strong> betonski temelj dimenzija 220 x 220 cm i debljine 30 cm. Unutar ok<strong>na</strong> se <strong>na</strong>završetku plinske cijevi postavlja T-fazonski komad koji se <strong>na</strong>lazi unutar PE perforiranogzaštitnog ok<strong>na</strong> promjera 630 mm, visine 300 mm. Okno služi kao zaštita završetka plinskogzdenca, te za pravilnu raspodjelu odlagališnog pli<strong>na</strong> kroz biofilter. Na dno opisanognepropusnog PE ok<strong>na</strong> promjera 1400 mm se ugrađuje plinodre<strong>na</strong>žni šljunčani zasip granulacije32–64 mm. Deblji<strong>na</strong> zasipa je 50 cm. Na plinodre<strong>na</strong>žni šljunčani zasip se postavlja razdjelnigeotekstil 300 g/m 2 , a zatim biofilter volume<strong>na</strong> 1,0 m 3 preko kojeg se odlagališni plin ispuštau atmosferu.Sam biofilter se sastoji od komposta kojeg čine zeleni otpad (90% volume<strong>na</strong> biofiltera) isvježa piljevi<strong>na</strong> (10% volume<strong>na</strong> biofiltera), te ga je potrebno izmjenjivati <strong>na</strong>jmanje jednomgodišnje.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 35 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>aKako bi se mogle pratiti emisije količine i sastava odlagališnog pli<strong>na</strong> u biofilter, potrebno jeobavljati mjerenja <strong>na</strong> mjernom ventilu. Predviđa se mjerenje meta<strong>na</strong> (CH 4 ), ugljikovogdioksida (CO 2 ), sumporovodika (H 2 S), vodika (H 2 ) i kisika (O 2 ), te protoka i temperature pli<strong>na</strong>.3.1.3.2. Izvedba ograda oko plinskih zde<strong>na</strong>caOko plinskih zde<strong>na</strong>ca i biofilterskog sklopa treba izvesti ogradu kako bi se spriječio pristupneovlaštenim osobama. Ograda je visine 250 cm, čine je prefabricirani, u gornjem dijelupovijeni armirano betonskih stupovi, pocinčano žičano pletivo i tri reda bodljikave žice.Prefabricirani stupovi se ugrađuju u betonske temelje vel. 40x40x70 cm, <strong>na</strong> osnom razmakuod 250 cm.Za ulaz ovlaštenim osobama unutar ograde treba predvidjeti jednokril<strong>na</strong>, zaokret<strong>na</strong> vratasvijetle širine 1.0 m. Na vrata treba postaviti tablu o zabranjenom pristupu neovlaštenimosobama.3.1.3.3. Korištenje prirodnih resursaS obzirom da predmetni zahvat obuhvaća sa<strong>na</strong>ciju zatvorenog odlagališta, koje je korišteno urazdoblju od 1996. - 2001. godine i koje se ne planira dalje koristiti u tu svrhu neće bitipotreba za korištenjem prirodnih resursa.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 36 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a3.2. VRSTA I KOLIČINA TVARI KOJE ULAZE U TEHNOLOŠKI PROCESTvari koje ulaze u tehnološki proces obuhvaćaju su otpadne tvari odnosno komu<strong>na</strong>lni otpadodložen <strong>na</strong> odlagalištu tijekom razdoblja njegova korištenja od 1996.-2001.godine. Naodlagalištu je u tom razdoblju odloženo cca 5.500 m 3 komu<strong>na</strong>lnog otpada. Komu<strong>na</strong>lni otpad jeotpad iz kućanstva, otpad koji <strong>na</strong>staje čišćenjem javnih i prometnih površi<strong>na</strong>, otpad sličanotpadu iz kućanstva koji <strong>na</strong>staje u gospodarstvu, ustanovama i uslužnim djelatnostima.A<strong>na</strong>erobnim procesom razgradnje organskog materijala u tijelu odlagališta <strong>na</strong>staje odlagališniplin i gotovo u potpunosti sastoji se od meta<strong>na</strong> (30-65% vol) i ugljikovog dioksida (20-60% vol),a u vrlo malim količi<strong>na</strong>ma odlagališni plin može sadržavati nemetanske hlapive organskespojeve. Količi<strong>na</strong> i sastav odlagališnog pli<strong>na</strong> ovise o sastavu otpada i starosti otpada, sadržajuvlage, kiselosti, temperaturi i gustoći otpada, veličini odlagališta, odnosno količini odloženogotpada, dnevnoj prekrivki, sabijanju otpada te intenzitetu obori<strong>na</strong> i atmosferskom tlaku.Količi<strong>na</strong> odlagališnog pli<strong>na</strong> <strong>na</strong> odlagalištu otpada 'Stara cigla<strong>na</strong>' mjere<strong>na</strong> je <strong>na</strong> 4 mjer<strong>na</strong>mjesta <strong>na</strong> odlagalištu te su utvrđene sljedeće količine odlagališnog pli<strong>na</strong>:Prosječ<strong>na</strong> izmjere<strong>na</strong> vrijednosti za cijelo odlagalište:CH 4 : 140,06 g/m 3CO 2 : 434,49 g/m 3O 2 : 2,64 g/m 3H 2 : 0,99 mg/m 3H 2 S: 4,52 mg/m 3Ukup<strong>na</strong> sat<strong>na</strong> emisija s odlagališta:CH 4 : 2473,81 g/satCO 2 : 7674,25 g/satO 2 : 46,56 g/satH 2 : 0,01 g/satH 2 S: 0,08 g/satTvari koje ulaze u tehnološki proces također obuhvaćaju goriva, ulja i maziva koja će bitikorište<strong>na</strong> za kretanje potrebne mehanizacije tijekom izvođenja radova.3.3. VRSTA I KOLIČINA TVARI KOJE OSTAJU NAKON TEHNOLOŠKOG PROCESA TEEMISIJA U OKOLIŠNakon završetka radova <strong>na</strong> sa<strong>na</strong>ciji odlagališta odvijat će se sakupljanje i odvodnjaoborinskih voda. Sakupljene oborinske vode neće doći u kontakt sa otpadom i neće sadržavationečiščujuće tvari te je planirano njihovo ispuštanje u okolni teren.Na saniranom odlagalištu vršit će se kontrolirano sakupljanje i evakuacija odlagališnog pli<strong>na</strong> iztijela odlagališta. S obzirom <strong>na</strong> utvrđene količine odlagališnog pli<strong>na</strong> <strong>na</strong> odlagalištu predviđenoje pasivno otplinjavanje kroz 3 zdenca međusobno povezanih plinodre<strong>na</strong>žnim rovom. Nakonobrade biofilterskim sklopom sakupljeni plin ispuštat će se u atmosferu. Izvedbom zde<strong>na</strong>caomogućeno je mjerenje koncentracije štetnih plinova <strong>na</strong> samom zdencu (mjernom ventilu).Količine odlagališnog pli<strong>na</strong> mjerit će se redovitim praćenjem.3.4. DRUGE AKTIVNOSTI KOJE MOGU BITI POTREBNE <strong>ZA</strong> REALI<strong>ZA</strong>CIJU <strong>ZA</strong>HVATAPlanira<strong>na</strong> sa<strong>na</strong>cija nekadašnjeg odlagališta 'Stara cigla<strong>na</strong>' obzirom <strong>na</strong> količinu otpada,vremenski tijek sa<strong>na</strong>cije te karakter <strong>zahvata</strong> – sa<strong>na</strong>cija zatvorenog odlagališta bez mogućnostidaljnjeg odlaganja nema zahtjeva za dodatnom infrastrukturom i ostalim aktivnostimapotrebnih za realizaciju <strong>zahvata</strong>.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 37 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a3.5. POKA<strong>ZA</strong>TELJI UTJECAJA NA OKOLIŠPredmetno odlagalište smješteno je <strong>na</strong> lokaciji koja se u prošlosti koristila kao pozajmištegline te se otpad odlagao u jamama <strong>na</strong>stalim od iskopa gline odnosno <strong>na</strong> vodonepropusnojpodlozi. Kada se otpad odložio do razine okolnog tere<strong>na</strong>, njegovo daljnje odlaganje jeprekinuto, a otpad je prekriven zemljanim materijalom te je da<strong>na</strong>šnje stanje <strong>na</strong> terenu sličnoonome kakvo je bilo prije intervencije <strong>na</strong> lokaciji, odnosno prije iskopa gline, a od 2001.godine <strong>na</strong> odlagalište nije odlagan otpad.Kako se planiranom sa<strong>na</strong>cijom odlagališta planira njegovo prekrivanje završnim prekrivnimsustavom kojim će se spriječiti prodiranje oborinskih voda u otpad, a time i minimaliziratikoličine procjednih voda te utjecaj odlagališta <strong>na</strong> površinske vode, podzemne vode i tlo kao iizgraditi pasivni sustav otplinjavanja sa obradom pli<strong>na</strong> biofilterskom sklopom i njegovimkontroliranim ispuštanjem u atmosferu pretpostavlja se da će sa<strong>na</strong>cija odlagališta imatipozitivne utjecaje <strong>na</strong> postojeće sastavnice <strong>okoliš</strong>a:1. Poboljšanje kvalitete zraka, tla, voda i cjelokupnog <strong>okoliš</strong>a <strong>na</strong> području odlagalištai okolice2. Uređenje prostora nekadašnjeg odlagališta i njegova integracija u okolni prostorkroz radove krajobraznog uređenjaTijekom izvođenja radova <strong>na</strong> sa<strong>na</strong>ciji odlagališta postoji mogućnost ograničenog <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong>tlo i podzemne vode nepravilnim rukovanjem strojevima, gorivima i mazivima potrebnih zarad strojeva te izljevanjem večih količi<strong>na</strong> istih koje bi potencijano mogle onečistiti tlo, aposljedično i podzemne vode.3.5.1. Opasnost od nezgodaAkcidenti <strong>na</strong> odlagalištu otpada su uglavnom izazvani nepoštivanjem predviđenog režima rada<strong>na</strong> odlagalištu, kao što je <strong>na</strong> primjer neredovito prekrivanje otpada i oni su karakteristični zaaktiv<strong>na</strong>, neuređe<strong>na</strong> odlagališta <strong>na</strong> koja se otpad odlaže <strong>na</strong> nesanitaran <strong>na</strong>čin. Najčešćenesreće su požar i eksplozija.Biorazgradivi otpad organskog porijekla, odložen <strong>na</strong> odlagalištima, podliježe različitimmikrobiološkim procesima razgradnje.Kako stvaranjem plinova <strong>na</strong> odlagalištu ne bi došlo do eksplozija i požara, vrši se kontroliranosakupljanje i evakuacija plinova iz tijela odlagališta. Na odlagalištu otpada 'Stara cigla<strong>na</strong>'predviđeno je pasivno otplinjavanje otpada. Posebice treba obratiti pozornost <strong>na</strong> stvaranjemeta<strong>na</strong>, koji je eksplozivan kada je njegova količi<strong>na</strong> u zraku između 5 vol. % i 15 vol. %.Prema izvedenim mjerenjima <strong>na</strong> odlagalištu 'Stara cigla<strong>na</strong>' nema opasnosti od eksplozijemeta<strong>na</strong>, ali postoji mogućnost da se u tijelu odlagališta <strong>na</strong>laze džepovi meta<strong>na</strong> te postojimogućnost zapaljenja prilikom sa<strong>na</strong>cije.3.5.2. Kumulativni utjecajPrema prostornom planu uređenja Općine Semeljci <strong>na</strong> prostoru <strong>na</strong> kojem je smještenplanirani zahvat nisu planirani novi zahvati, dok je u široj okolici <strong>zahvata</strong> planirano nekolikonovih <strong>zahvata</strong>. Jugo zapadno od lokacije <strong>zahvata</strong> planira<strong>na</strong> je akumulacija - AP dok je južnood lokacije smješteno planirano područje gospodarske <strong>na</strong>mjene pretežno proizvodne (I1) ipoljoprivredne <strong>na</strong>mjene (IP).Sama lokacija <strong>zahvata</strong> smješte<strong>na</strong> je unutar područja oz<strong>na</strong>čenog kao 'izgrađeni diograđevinskog područja' te je okruže<strong>na</strong> poljoprivrednim područjem (vrijedno obradivo tlo).Južno od lokacije <strong>zahvata</strong> <strong>na</strong>lazi se vode<strong>na</strong> površi<strong>na</strong> (uzgajalište akvakultura) uz koju tećevodotok.Kumulativni utjecaji <strong>zahvata</strong> sa <strong>na</strong>vedenim postojećim i planiranim zahvatima obzirom <strong>na</strong>Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 38 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>akarakter <strong>zahvata</strong> - sa<strong>na</strong>cija zatvorenog odlagališta mogu se isključiti te se može zaključiti daneće biti negativnih kumulativnih <strong>utjecaja</strong>, prema sada dostupnim podacima o planiranimzahvatima.Također, obzirom da se <strong>na</strong> području Općine Semeljci pristupilo sa<strong>na</strong>ciji svih divljih odlagalištakao i odlagališta Ada (službeno odlagalište otpada Općine Semeljci koje se <strong>na</strong>lazi sjeverno odmjesta Korit<strong>na</strong>) očekuje se pozitivan kumulativni utjecaj <strong>zahvata</strong> <strong>na</strong> cjelokupan <strong>okoliš</strong>.Grafički prilozi:5. Geodetska snimka postojećeg stanja s prikazom granica odloženog otpada6. Tlocrtni prikaz sustava otplinjavanja7. Tlocrtni prikaz prekrivenog otpada i izvedbe ka<strong>na</strong>la za dreniranje oborinskevode van područja bunkeraKnjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 39 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a4. VARIJANTNA RJEŠENJAPredmetno, zatvoreno odlagalište komu<strong>na</strong>lnog otpada 'Stara cigla<strong>na</strong>' smješteno je u rubnomdijelu <strong>na</strong>selja Semeljci <strong>na</strong> lokaciji stare ciglane. Na odlagalištu otpada odlagao se komu<strong>na</strong>lni injemu sličan otpad. Otpad je odložen <strong>na</strong> glinenu podlogu i djelomično zatrpan slojem zemlje.Površi<strong>na</strong> odlagališta je cca 0.56 ha a otpad se odlagao od 1996. do 2001. godine.Pri izboru <strong>na</strong>jprihvatljivijeg <strong>na</strong>či<strong>na</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta razmatra<strong>na</strong> su 2 varijant<strong>na</strong> rješenja<strong>zahvata</strong>:VARIJANTA 1- sa<strong>na</strong>cija odlagališta prekrivanjem starog otpada završnim prekrivnim sustavom.VARIJANTA 2 – iskop i odvoz odloženog otpada te sa<strong>na</strong>cija iskopa.Cjelovit pristup sa<strong>na</strong>ciji je proveden <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin da je odabrano tehnološko rješenje kojim jeosigura<strong>na</strong> kvalitet<strong>na</strong>, adekvat<strong>na</strong> i optimal<strong>na</strong> zaštita <strong>okoliš</strong>a.Pri odabiru tehnološkog rješenja vodilo se raču<strong>na</strong> o potrebnoj zaštiti <strong>okoliš</strong>a, ali i ofi<strong>na</strong>ncijskim mogućnostima Općine Semeljci, te o činjenici da se radi o vrlo maloj količiniotpada koji je odložen <strong>na</strong> odlagalištu smještenom <strong>na</strong> prostoru starog kopa gline to jest <strong>na</strong>vodonepropusnoj podlozi, a koje se ne koristi već 10 godi<strong>na</strong>.VARIJANTA 1VARIJANTA 2Korište<strong>na</strong> površi<strong>na</strong> lokacije za tijelo odlagališta (ha)SANACIJA- sa<strong>na</strong>cija <strong>na</strong> postojećojlokacijiPovrši<strong>na</strong> odlagališta= cca 0.56 ha- prekrivanje završnimprekrivnim sustavom- izgradnja pasivnog sustavaotplinjavanjaSANACIJA- iskop postojećeg otpada- iskop i odvoz postojećeg- odvoz iskopanog otpadaotpada <strong>na</strong> drugu lokaciju- <strong>na</strong>k<strong>na</strong>da za odlaganje otpada- sa<strong>na</strong>cija prostora <strong>na</strong> kojem se<strong>na</strong>lazio otpadKoliči<strong>na</strong> otpada= cca 5.500 m 3Procje<strong>na</strong> troškova ivreme<strong>na</strong> trajanja755.000,00procijenjeno vrijemetrajanja radova 2 mjeseca850.000,00procijenjeno vrijemetrajanja radova 2 mjesecaUzevši u obzir površinu odlagališta, vrijeme trajanja te procijenjene troškove kao i činjenicuda se radi o malim količi<strong>na</strong>ma komu<strong>na</strong>lnog otpada koji se ne odlaže u posljednjih 10 godi<strong>na</strong>,malu površinu postojećeg odlagališta (0.56 ha) te nepropusne slojeve tla <strong>na</strong> području lokacije(gli<strong>na</strong>) kao <strong>na</strong>jprihvatljiviji <strong>na</strong>čin sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'Stara cigla<strong>na</strong>' odabra<strong>na</strong> jesa<strong>na</strong>cija odlagališta <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin da se postojeći otpad sanira <strong>na</strong> samoj lokaciji te u cijelostiprekrije slabo propusnim završnim prekrivnim slojem kojim će se maksimalno spriječitiprodiranje oborinskih voda u otpad, a time i minimalizirati količine procjednih voda ubudućnosti, te utjecaj odlagališta <strong>na</strong> površinske vode, podzemne vode i tlo. Također izgraditiće se pasivni sustav otplinjavanja odloženog otpada, a plinske zdence će se ograditi žičanomogradom.Prekrivanje otpada se može i planira provesti u vrlo kratkom vremenu od početka radova,kako bi se u što kraćem vremenu zaštitio <strong>okoliš</strong>. Površi<strong>na</strong> <strong>na</strong> kojoj se <strong>na</strong>lazi odložen komu<strong>na</strong>lniotpad iznosi cca. 5600 m 2 (4150 m 2 veća površi<strong>na</strong> u blizini bunkera i 1450 m 2 manja površi<strong>na</strong>),a <strong>na</strong> njoj je odloženo cca. 5.500 m 3 komu<strong>na</strong>lnog otpada. Otpad je odlagan u jame <strong>na</strong>staleiskopom gline.Iskop i odvoz postojećeg otpada <strong>na</strong> drugu lokaciju, odnosno drugo odlagalište-<strong>na</strong> područjuGrada Osijeka:Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 40 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>auzrokuje povećanje razine buke u <strong>na</strong>seljima kojima će prolaziti kamioni za prijevoziskopanog otpadauzrokuje emisije prašine i čestica otpada u tlo pri njegovu iskopu i prijevozuuzrokuje emisije neugodnih mirisa otpada koji je u procesu truljenja (ovisi o starostiotpada) što negativno utječe <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> i zdravlje ljudiposkupljuje sa<strong>na</strong>ciju za cca. 100.000 knZa područje lokacije karakteristične su kvartarne <strong>na</strong>slage, od kojih prevladavaju slojevi gline(smeđa gli<strong>na</strong>, tamnosmeđa gli<strong>na</strong> i svjetlo smeđa gli<strong>na</strong>) do minimalno 11 m dubine. Ovi slojevigline nepropusni su te je mogućnost infiltracije onečišćenja <strong>na</strong> površini u dublje slojeve tla ipodzemnu vodu mala.Završni prekrivni sustav čine slojevi koji se polažu preko otpada kada on dosegne maksimalnuprojektiranu kotu.Prekrivni sustav iz<strong>na</strong>d postojećeg otpada (sadrži geosintetski dre<strong>na</strong>žni sloj za oborinsku voduispod kojeg se stavlja brtveni sloj GCL) koji zajedno sa prirodnim, nepropusnim slojem gline upodlozi lokacije daje dovoljnu zaštitu od prodiranja procjednih voda u podzemlje.Ovaj prekrivni sustav ima 3 glavne funkcije:sprječavanje direktnog kontakta okoline sa otpadomograničavanje dugoročne infiltracije obori<strong>na</strong> u tijelo deponije i <strong>na</strong> taj <strong>na</strong>činminimaliziranja <strong>na</strong>stajanje procjednih vodaomogućavanje kontrolirane emisije deponijskih plinova u atmosferuBiorazgradivi otpad organskog porijekla, odložen <strong>na</strong> odlagalištima, podliježe različitimmikrobiološkim procesima razgradnje. Ovi procesi djeluju zajedno različitim intenzitetom, apretpostavlja se da se 90 % ovih procesa događa u prvih 5 godi<strong>na</strong> odlaganja otpada. Sa starostiotpada smanjuje se i količi<strong>na</strong> zagađivala koje se iz njega procjeđuje, a koje prvenstveno ovisio količini obori<strong>na</strong> (dostupne vode) koja padne <strong>na</strong> otpad. Prekrivanjem otpada višestruko će sesmanjiti infiltracija oborinskih voda u otpad, a time i stvaranje procjednih voda koje prodiruu podzemlje te će odlagalište biti izolirano od <strong>okoliš</strong>a.Čista oborinska voda koja padne <strong>na</strong> površinu odlagališta će se upuštati u okolni teren. Isto seodnosi i <strong>na</strong> oborinsku vodu koja će se kroz zemljani rekultivirajući sloj procijediti dogeosintetskog dre<strong>na</strong> za vodu. Ova oborinska voda će se drenirati geosintetskim slojem došljunčanog dre<strong>na</strong> koji se izvodi po obodu prekrivnog otpada, te će se upustiti u okolni teren.Prilikom razgradnje otpada stvaraju se razne vrste plinova koji mogu imati negativan utjecaj<strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> i stanovništvo. Na odlagalištu komu<strong>na</strong>lnog otpada Stara cigla<strong>na</strong> predviđeno jepasivno otplinjavanje otpada. Pasivno otplinjavanje je odabrano zbog malih količi<strong>na</strong>odloženog otpada, a time i malih količi<strong>na</strong> plinova.Sastavni dio sa<strong>na</strong>cije i zatvaranja odlagališta tj. izrade prekrivnog sustava predstavlja ibiološka sa<strong>na</strong>cija odlagališta. Osim cilja optimalnog uklapanja odlagališta u širi prostornikontekst, funkcija odabranih biljnih vrsta je da evapotranspiracijom doprinesu što bržemsmanjenju količine vode u prekrivnom sustavu.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 41 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a5. MOGUĆI ZNAČAJNI UTJECAJIS obzirom da svaki zahvat u prostoru <strong>na</strong> određen <strong>na</strong>čin mijenja taj prostor i više ili manjeutječe <strong>na</strong> njegov izgled i kvalitete potrebno je definirati moguće utjecaje predmetnog<strong>zahvata</strong> – sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada Stara Cigla<strong>na</strong>. Definiranje <strong>utjecaja</strong> provodi setemeljem provedenih a<strong>na</strong>liza, utvrđenog stanja kvalitete <strong>okoliš</strong>a područja <strong>utjecaja</strong><strong>zahvata</strong>, utvrđenih podataka o zatečenom stanju <strong>okoliš</strong>a, tehničkim karakteristikama<strong>zahvata</strong> te količini i sastavu tvari koje <strong>na</strong>staju kao produkt predmetnog <strong>zahvata</strong>.5.1. SASTAVNICE OKOLIŠA5.1.1. TloProcjene mogućih <strong>utjecaja</strong> sa<strong>na</strong>cije neuređenog odlagališta <strong>na</strong> tlo se temelje <strong>na</strong> tehnologijisa<strong>na</strong>cije, te z<strong>na</strong>čajkama pedosfere, posebno procjeni osjetljivosti tla <strong>na</strong> degradacijskeprocese. Koncept sa<strong>na</strong>cije neuređenog odlagališta uključuje: prekrivanje odlagališta završnimprekrivnim sustavom te izgradnju pasivnog sustava otplinjavanja.Štetni procesi i posljedice za tlo mogu <strong>na</strong>stati tijekom sa<strong>na</strong>cije pri radu građevinskemehanizacije uslijed fizičkog oštećenja ili uništenja tla, te emisije plinova i prašine kojustvara građevinska mehanizacijaTijekom radova sa<strong>na</strong>cije <strong>zahvata</strong> očekuje se pojačan promet vozila (kamioni s materijalom,dolazak radnika) i mehanizacije po pristupnoj prometnici te je poveća<strong>na</strong> mogućnost emisijeonečiščujućih tvari u okolno tlo.Potencijalan utjecaj <strong>na</strong> tlo predstavljaju goriva i maziva potreb<strong>na</strong> za rad građevinskemehanizacije. Pravilnim rukovanjem ovim tvarima (skladištenje u prenosnim tankva<strong>na</strong>ma,korištenje nepropusne podloge prilikom dolijevanja u strojeve) sprječava se njihovoeventualno curenje i mogućnost zagađenja tla.Prekrivanjem postojećeg otpada završnim prekrivnim slojem spriječit će se prodiranjeoborinskih voda u otpad, a time i minimalizirati količine procjednih voda što će za posljedicuimati izolaciju otpada od direktnog dodira s okolnim sastavnicama <strong>okoliš</strong>a te se očekujepozitivan uči<strong>na</strong>k <strong>na</strong> iste.5.1.2. VodeOdlagalište je smješteno <strong>na</strong> prostoru starog kopa gline to jest <strong>na</strong> vodonepropusnoj podlozi teje mogućnost zagađenja podzemnih voda time svede<strong>na</strong> <strong>na</strong> minimum. Dodatnu zaštitupodzemnih voda predstavlja prekrivanje otpada završnim prekrivnim sustavom (sa<strong>na</strong>cijaodlagališta) kojim će se smanjiti količi<strong>na</strong> procjednih voda kroz odlagalište te dodatno smanjitimogući utjecaj <strong>na</strong> podzemne vode. Izradom pokrovnog vodonepropusnog sloja sprječava se<strong>na</strong>stajanje procjednih voda te mogućnost njihova prodiranja u podzemne vode ili obližnjivodotok.Tijekom izgradnje <strong>zahvata</strong> moguća su zagađenja izlijevanjem većih količi<strong>na</strong> tvari korištenih zarad strojeva (stroj<strong>na</strong> ulja, maziva, gorivo,...) što može negativno utjecati <strong>na</strong> podzemne vode.Ovaj utjecaj je privremenog karaktera i ograničen je <strong>na</strong> slučaj nepravilnog rukovanja ovimtvarima.Obzirom <strong>na</strong> vrstu <strong>zahvata</strong> - sa<strong>na</strong>cija i tehnologiju sa<strong>na</strong>cije ne očekuje se negativan utjecaj <strong>na</strong>vode.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 42 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a5.1.3. ZrakBiorazgradivi otpad organskog porijekla, odložen <strong>na</strong> odlagalištima, podliježe različitimmikrobiološkim procesima razgradnje. Pri tom se stvaraju razne vrste plinova koji, ako se neobrađuju pravilno, predstavljaju opasnost za <strong>okoliš</strong> i zdravlje ljudi.U prvih nekoliko mjeseci, <strong>na</strong>kon odlaganja otpada, sastav plinova je različit, dok se <strong>na</strong>konnekoliko mjeseci stabilizira. Otpad organskog porijekla podliježe mikrobiološkim procesimarazgradnje pri čemu <strong>na</strong>staju razne vrste plinova. Mikroorganizmi koji razgrađuju otpad za svojrast trebaju određene uvjete (vlažnost, temperaturu, pH-vrijednost i dr.). Plin koji jeprisutan u aerobnoj fazi (nekoliko mjeseci <strong>na</strong>kon odlaganja otpada) sadrži O 2 i N 2 . U<strong>na</strong>vedenoj fazi (uz prisustvo kisika) stvaraju se CO 2 , H 2 O i nitrati. Uz neprestanu potrošnju sveviše prevladavaju a<strong>na</strong>erobni uvjeti. Glavni produkt a<strong>na</strong>erobne razgradnje su CO 2 i CH 4 .A<strong>na</strong>erob<strong>na</strong> faza odvija se u dvije faze. U prvoj fazi djeluju fakultativni mikroorganizmi kojistvaraju jednostavne organske kiseline te razne alkohole. U drugoj fazi počinju djelovatimetanogene bakterije. One žive u uvjetima bez kisika, te razgrađuju jednostavne organskekiseline i alkohole do ko<strong>na</strong>čnih produkata a to su CO 2 i CH 4 .Među mnogobrojnim spojevima neugod<strong>na</strong> mirisa kao što su merkaptani i sumporvodik u smjesiplinova još su <strong>na</strong>jčešće prisutni amonijak, ugljični dioksid, ugljični monoksid, sumpornidioksid, dušikovi oksidi, zatim vinil klorid, alifatski spojevi i njihovi halogeni derivati, esteri,eteri i drugi organski spojevi.Prosječni sastav odlagališnog pli<strong>na</strong> mije<strong>na</strong> se ovisno o uvjetima u kojima se <strong>na</strong>lazi odlagalištete u kojoj je fazi razgradnja otpada.Kako bi se utvrdila količi<strong>na</strong> i sastav odlagališnih plinova <strong>na</strong> predmetnom odlagalištu obavlje<strong>na</strong>su mjerenja emisije odlagališnih plinova. Mjerenja provede<strong>na</strong> <strong>na</strong> 4 mjer<strong>na</strong> mjesta <strong>na</strong> lokaciji<strong>zahvata</strong> dala su sljedeće rezultate:Prosječ<strong>na</strong> izmjere<strong>na</strong> vrijednosti za cijelo odlagalište:CH 4 : 140,06 g/m 3CO 2 : 434,49 g/m 3O 2 : 2,64 g/m 3H 2 : 0,99 mg/m 3H 2 S: 4,52 mg/m 3Ukup<strong>na</strong> sat<strong>na</strong> emisija s odlagališta:CH 4 : 2473,81 g/satCO 2 : 7674,25 g/satO 2 : 46,56 g/satH 2 : 0,01 g/satH 2 S: 0,08 g/satNa odlagalištu komu<strong>na</strong>lnog otpada „Stara Cigla<strong>na</strong>“ prisut<strong>na</strong> je stanovita količi<strong>na</strong> odlagališnihplinova. S obzirom <strong>na</strong> količinu potrebno je provoditi otplinjavanje no procijenje<strong>na</strong> količi<strong>na</strong>pli<strong>na</strong> nije energetski iskoristiva te će se izvesti samo pasivno otplinjavanje tijela odlagališta.S obzirom <strong>na</strong> udio meta<strong>na</strong> <strong>na</strong> mjernim mjestima i činjenicu da je metan eksplozivan ukoncentracijama između 5 vol. % i 15 vol. %, ne postoji opasnost od eksplozije ali postojimogućnost da se u tijelu odlagališta <strong>na</strong>laze džepovi meta<strong>na</strong> te postoji mogućnost zapaljenjaprilikom sa<strong>na</strong>cije.Osim plinova <strong>na</strong>stalih u tijelu odlagališta, <strong>na</strong> kakvoću zraka utjecat će i ispušni plinovi <strong>na</strong>staliuslijed rada strojeva koji će se koristiti za sa<strong>na</strong>ciju, strojeva za održavanje odlagališta itransportnih sredstava. Očekivane koncentracije ovih ispušnih plinova su premale da biz<strong>na</strong>čajnije utjecale <strong>na</strong> kakvoću zraka <strong>na</strong> samom odlagalištu i njegovoj okolici.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 43 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a5.2. OPTEREĆENJE OKOLIŠASa<strong>na</strong>cija nekadašnjeg odlagališta otpada 'Stara cigla<strong>na</strong>' <strong>na</strong> koju se otpad odlagao upetogodišnjem razdoblju od 1996—2001. godine neće z<strong>na</strong>čajno opteretiti postojeće sastavnice<strong>okoliš</strong>a te se zaključuje sljedeće:1. Uz strogo pridržavanje svih pravila struke ne očekuje se z<strong>na</strong>čajan utjecaj <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> ufazi sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada.2. Predlaže se stalni <strong>na</strong>dzor rada i neovisan program praćenja stanja <strong>okoliš</strong>a.3. Traži se osposobljenost zaposlenika za sprječavanje nesreća i njihovo obuzdavanje uslučaju pojave.4. Sa<strong>na</strong>cijom predmetnog odlagališta očekuje se pozitivan kumulativni utjecaj <strong>zahvata</strong> <strong>na</strong>cjelokupan <strong>okoliš</strong>.5.3. MOGUĆI PREKOGRANIČNI UTJECAJIObzirom <strong>na</strong> veličinu i smještaj odlagališta te tehnologiju sa<strong>na</strong>cije mogući prekograničniutjecaji <strong>zahvata</strong> se ne očekuju.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 44 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a6. MJERE <strong>ZA</strong>ŠTITE OKOLIŠA6.1. SASTAVNICE OKOLIŠA6.1.1. Tlo- ograničiti kretanje teške mehanizacije samo <strong>na</strong> uži zahvat,- prilikom izvođenja radova sa<strong>na</strong>cije potrebno je voditi raču<strong>na</strong> o ispravnosti građevinskemehanizacije i strojeva (Zakon o prostornom uređenju i gradnji (76/07, 38/09), čl. 182.).6.1.2. Voda- izvesti završni prekrivni sustav odlagališta (Pravilnik o <strong>na</strong>činima i uvjetima odlaganja otpada,kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (NN 117/07), dodatak 1, tč. 3.1).- izvesti sustav odvodnje oborinskih voda (Pravilnik o <strong>na</strong>činima i uvjetima odlaganja otpada,kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (NN 117/07), dodatak 1, tč. 3.2).6.1.3. Zrak- izvesti sustav pasivnog otplinjavanja odlagališta (Pravilnik o <strong>na</strong>činima i uvjetima odlaganjaotpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (NN 117/07), dodatak 1, tč. 4.2).- postaviti ogradu oko plinskih zde<strong>na</strong>ca6.2. OSTALO- za vrijeme izvođenja <strong>zahvata</strong> mjere zaštite od požara provoditi u skladu sa Zakonom ozaštiti od požara (NN 92/10) (Zakon o otpadu (NN 178/04, 111/06, 60/08, 87/09), čl. 4).6.3. PROGRAM PRAĆENJA STANJA OKOLIŠAKontrola (monitoring), odnosno praćenje stanja <strong>okoliš</strong>a, mora se provoditi i <strong>na</strong>kon prestankarada odlagališta.Opseg i <strong>na</strong>čin kontrole utvrđen je Pravilnikom o <strong>na</strong>činima i uvjetima odlaganja otpada,kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (NN 117/07). Potreb<strong>na</strong> ispitivanja ia<strong>na</strong>lize moraju obavljati ovlaštene ustanove, te je potrebno jednom godišnje izraditi izvještajo svim rezultatima kontrole.Potrebno je mjeriti slijedeće:− meteorološke parametre− emisiju odlagališnog pli<strong>na</strong>− emisiju procjedne vode i oborinske vode s površine odlagališta− parametre onečišćenja podzemne vodeKnjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 45 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a7. <strong>ZA</strong>KLJUČAK7.1. OBRAZLOŽENJE NAJPRIHVATLJIVIJE VARIJANTE S OSTALIM UTJECAJIMA NAOKOLIŠPredmetno, zatvoreno odlagalište komu<strong>na</strong>lnog otpada 'Stara cigla<strong>na</strong>' smješteno je u rubnomdijelu <strong>na</strong>selja Semeljci <strong>na</strong> lokaciji stare ciglane. Na odlagalištu otpada odlagao se komu<strong>na</strong>lni injemu sličan otpad. Otpad je odložen <strong>na</strong> glinenu podlogu i djelomično zatrpan slojem zemlje.Površi<strong>na</strong> odlagališta je cca 0.56 ha a otpad se odlagao od 1996. do 2001. godine.Cjelovit pristup sa<strong>na</strong>ciji je proveden <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin da je odabrano tehnološko rješenje kojim jeosigura<strong>na</strong> kvalitet<strong>na</strong>, adekvat<strong>na</strong> i optimal<strong>na</strong> zaštita <strong>okoliš</strong>a.Pri odabiru tehnološkog rješenja vodilo se raču<strong>na</strong> o potrebnoj zaštiti <strong>okoliš</strong>a, ali i ofi<strong>na</strong>ncijskim mogućnostima Općine Semeljci, te o činjenici da se radi o vrlo maloj količiniotpada koji je odložen <strong>na</strong> odlagalištu smještenom <strong>na</strong> prostoru starog kopa gline to jest <strong>na</strong>vodonepropusnoj podlozi, a koje se ne koristi već 10 godi<strong>na</strong>.Uzevši u obzir površinu odlagališta, vrijeme trajanja te procijenjene troškove kao i činjenicuda se radi o malim količi<strong>na</strong>ma komu<strong>na</strong>lnog otpada koji se ne odlaže u posljednjih 10 godi<strong>na</strong>,malu površinu postojećeg odlagališta (0.56 ha) te nepropusne slojeve tla <strong>na</strong> području lokacije(gli<strong>na</strong>) kao <strong>na</strong>jprihvatljiviji <strong>na</strong>čin sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'Stara cigla<strong>na</strong>' odabra<strong>na</strong> jesa<strong>na</strong>cija odlagališta <strong>na</strong> <strong>na</strong>čin da se postojeći otpad sanira <strong>na</strong> samoj lokaciji te u cijelostiprekrije slabo propusnim završnim prekrivnim slojem kojim će se maksimalno spriječitiprodiranje oborinskih voda u otpad, a time i minimalizirati količine procjednih voda ubudućnosti, te utjecaj odlagališta <strong>na</strong> površinske vode, podzemne vode i tlo. Također izgraditiće se pasivni sustav otplinjavanja odloženog otpada, a plinske zdence će se ograditi žičanomogradom.Prekrivanje otpada se može i planira provesti u vrlo kratkom vremenu od početka radova,kako bi se u što kraćem vremenu zaštitio <strong>okoliš</strong>. Površi<strong>na</strong> <strong>na</strong> kojoj se <strong>na</strong>lazi odložen komu<strong>na</strong>lniotpad iznosi cca. 5600 m 2 (4150 m 2 veća površi<strong>na</strong> u blizini bunkera i 1450 m 2 manja površi<strong>na</strong>),a <strong>na</strong> njoj je odloženo cca. 5.500 m3 komu<strong>na</strong>lnog otpada. Otpad je odlagan u jame <strong>na</strong>staleiskopom gline.Za područje lokacije karakteristične su kvartarne <strong>na</strong>slage, od kojih prevladavaju slojevi gline(smeđa gli<strong>na</strong>, tamnosmeđa gli<strong>na</strong> i svjetlo smeđa gli<strong>na</strong>) do minimalno 11 m dubine. Ovi slojevigline nepropusni su te je mogućnost infiltracije onečišćenja <strong>na</strong> površini u dublje slojeve tla ipodzemnu vodu mala.Završni prekrivni sustav čine slojevi koji se polažu preko otpada kada on dosegne maksimalnuprojektiranu kotu.Prekrivni sustav iz<strong>na</strong>d postojećeg otpada (sadrži geosintetski dre<strong>na</strong>žni sloj za oborinsku voduispod kojeg se stavlja brtveni sloj GCL) koji zajedno sa prirodnim, nepropusnim slojem gline upodlozi lokacije daje dovoljnu zaštitu od prodiranja procjednih voda u podzemlje.Ovaj prekrivni sustav ima 3 glavne funkcije:sprječavanje direktnog kontakta okoline sa otpadomograničavanje dugoročne infiltracije obori<strong>na</strong> u tijelo deponije i <strong>na</strong> taj <strong>na</strong>činminimaliziranja <strong>na</strong>stajanje procjednih vodaomogućavanje kontrolirane emisije deponijskih plinova u atmosferuBiorazgradivi otpad organskog porijekla, odložen <strong>na</strong> odlagalištima, podliježe različitimmikrobiološkim procesima razgradnje. Ovi procesi djeluju zajedno različitim intenzitetom, apretpostavlja se da se 90 % ovih procesa događa u prvih 5 godi<strong>na</strong> odlaganja otpada. Sa starostiotpada smanjuje se i količi<strong>na</strong> zagađivala koje se iz njega procjeđuje, a koje prvenstveno ovisio količini obori<strong>na</strong> (dostupne vode) koja padne <strong>na</strong> otpad. Prekrivanjem otpada višestruko će seKnjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 46 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>asmanjiti infiltracija oborinskih voda u otpad, a time i stvaranje procjednih voda koje prodiruu podzemlje te će odlagalište biti izolirano od <strong>okoliš</strong>a.Čista oborinska voda koja padne <strong>na</strong> površinu odlagališta će se upuštati u okolni teren. Isto seodnosi i <strong>na</strong> oborinsku vodu koja će se kroz zemljani rekultivirajući sloj procijediti dogeosintetskog dre<strong>na</strong> za vodu. Ova oborinska voda će se drenirati geosintetskim slojem došljunčanog dre<strong>na</strong> koji se izvodi po obodu prekrivnog otpada, te će se upustiti u okolni teren.Prilikom razgradnje otpada stvaraju se razne vrste plinova koji mogu imati negativan utjecaj<strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> i stanovništvo. Na odlagalištu komu<strong>na</strong>lnog otpada Stara cigla<strong>na</strong> predviđeno jepasivno otplinjavanje otpada. Pasivno otplinjavanje je odabrano zbog malih količi<strong>na</strong>odloženog otpada, a time i malih količi<strong>na</strong> plinova.Sastavni dio sa<strong>na</strong>cije i zatvaranja odlagališta tj. izrade prekrivnog sustava predstavlja ibiološka sa<strong>na</strong>cija odlagališta. Osim cilja optimalnog uklapanja odlagališta u širi prostornikontekst, funkcija odabranih biljnih vrsta je da evapotranspiracijom doprinesu što bržemsmanjenju količine vode u prekrivnom sustavu.7.2. MJERE <strong>ZA</strong>ŠTITE OKOLIŠA- ograničiti kretanje teške mehanizacije samo <strong>na</strong> uži zahvat,- prilikom izvođenja radova sa<strong>na</strong>cije potrebno je voditi raču<strong>na</strong> o ispravnosti građevinskemehanizacije i strojeva (Zakon o prostornom uređenju i gradnji (76/07, 38/09), čl. 182.),- izvesti završni prekrivni sustav odlagališta (Pravilnik o <strong>na</strong>činima i uvjetima odlaganja otpada,kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (NN 117/07), dodatak 1, tč. 3.1),- izvesti sustav odvodnje oborinskih voda (Pravilnik o <strong>na</strong>činima i uvjetima odlaganja otpada,kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (NN 117/07), dodatak 1, tč. 3.2),- izvesti sustav pasivnog otplinjavanja odlagališta (Pravilnik o <strong>na</strong>činima i uvjetima odlaganjaotpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (NN 117/07), dodatak 1, tč. 4.2),- postaviti ogradu oko plinskih zde<strong>na</strong>ca.- za vrijeme izvođenja <strong>zahvata</strong> mjere zaštite od požara provoditi u skladu sa Zakonom ozaštiti od požara (NN 92/10) (Zakon o otpadu (NN 178/04, 111/06, 60/08, 87/09), čl. 4).7.3. PROGRAM PRAĆENJA STANJA OKOLIŠAKontrola (monitoring), odnosno praćenje stanja <strong>okoliš</strong>a, mora se provoditi i <strong>na</strong>kon prestankarada odlagališta.Opseg i <strong>na</strong>čin kontrole utvrđen je Pravilnikom o <strong>na</strong>činima i uvjetima odlaganja otpada,kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada (NN 117/07). Potreb<strong>na</strong> ispitivanja ia<strong>na</strong>lize moraju obavljati ovlaštene ustanove, te je potrebno jednom godišnje izraditi izvještajo svim rezultatima kontrole.Potrebno je mjeriti slijedeće:− meteorološke parametre− emisiju odlagališnog pli<strong>na</strong>− emisiju procjedne vode i oborinske vode s površine odlagališta− parametre onečišćenja podzemne vodeKnjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 47 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a7.4. DODATNE MJERES obzirom <strong>na</strong> planirano tehnološko rješenje, kao i poštivanje zakonske regulative s područjazaštite <strong>okoliš</strong>a te budući da se ne očekuje z<strong>na</strong>čajno opterećenje <strong>okoliš</strong>a predmetnimzahvatom, da su utvrđeni utjecaji privremenog karaktera te da se u ko<strong>na</strong>čnici očekujepozitivan utjecaj <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> općenito, nije potrebno definirati dodatne mjere zaštite <strong>okoliš</strong>a.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 48 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a8. POPIS LITERATURE8.1. PROSTORNO PLANSKA I STRATEŠKA DOKUMENTACIJA1. Prostorni plan Osječko-baranjske županije, Županijski glasnik br. 01/20022. Prostorni plan uređenja Općine Semeljci, Službene novine br.05/20073. Strategija gospodarenja otpadom Republike Hrvatske (103/05)4. Plan gospodarenja otpadom u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2007.-2015. godine(NN 85/07)5. Program zaštite <strong>okoliš</strong>a za područje Osječko-baranjske županije, Županijski glasnik br.17/056. Plan gospodarenja otpadom u Osječko-baranjskoj županiji za razdoblje 2007-2014.;Županijski glasnik br. 15/068.2. POPIS PROPISA1. Pravilnik o graničnim vrijednostima opasnih i drugih tvari u otpadnim vodama(94/08)2. Pravilnik o zdravstvenoj ispravnosti vode za piće (NN 47/08)3. Pravilnik o <strong>na</strong>činima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada zaodlagališta otpada (NN 117/07)4. Uredba o graničnim vrijednostima onečiščujućih tvari u zraku (NN 133/05)5. Uredba o kategorijama, vrstama i klasifikaciji otpada s katalogom otpada i listomopasnog otpada (NN 50/05, 39/09)6. Uredba o procjeni <strong>utjecaja</strong> <strong>zahvata</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> (NN 64/08, 67/09)7. Uredba o proglašenju ekološke mreže (NN 109/07)8. Uredba o opasnim tvarima u vodama (NN 137/08)9. Uredba o klasifikaciji voda (77/90, 137/08)10. Pravilnik o praćenju emisija onečiščujućih tvari u zrak iz stacio<strong>na</strong>rnih izvora (NN1/06)11. Uredba o graničnim vrijednostima onečiščujućih tvari u zraku (NN 133/05)12. Zakon o otpadu (NN 178/04, 111/06, 60/08, 87/09)13. Zakon o vodama (NN 153/09)14. Zakon o zaštiti od požara (NN 92/10)15. Zakon o prostornom uređenju i gradnji (NN 76/07, 38/09)16. Zakon o zaštiti <strong>okoliš</strong>a (NN 110/07)17. Zakon o zaštiti prirode (NN 70/05, 139/08)18. Zakon o zaštiti zraka (NN 178/04, 60/08)19. Pravilnik o katastru emisija u <strong>okoliš</strong> (NN 36/96)20. Pravilnik o zaštiti poljoprivrednog zemljišta od onečišćenja štetnim tvarima (NN15/92)Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 49 od 50
INSTITUT IGH, d.d.Zavod za planiranje, studije i zaštitu <strong>okoliš</strong>a21. Pravilnik o utvrđivanju zo<strong>na</strong> sanitarne zaštite izvorišta (NN 55/02)8.3. STRUČNI, ZNANSTVENI I OSTALI RADOVI1. Reck<strong>na</strong>gel-Sprenger : Tachenbuch für Heizung und Klimatehnik. R.OldenburgVerlag, München-Wien 1983.2. VDI smjernice (Smjernice Njemačkog udruženja inženjera)3. Magaš, N. (1985.): Geološka karta SFRJ M 1:100 000, List Osijek L34-86. Institutza geološka istraživanja, Zagreb.4. Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i stanovanja, Agronomski fakultetSveučilišta u Zagrebu, „ Krajolik – Sadržaj<strong>na</strong> i metodska podloga krajobrazneosnove Hrvatske, Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i stanovanja,Zagreb, 1999.5. DVOKUT ECRO d.o.o., Program istražnih radova i izvješće o provedenim istražnimradovima <strong>na</strong> odlagalištu komu<strong>na</strong>lnog otpada 'Ada Korit<strong>na</strong>', Opći<strong>na</strong> Semeljci,Zagreb, 2008.6. Ujević, M. (2010.): Biogeokemijski ciklus arse<strong>na</strong> u podzemnim vodama, doktorskadisertacija, Fakultet kemijskog inženjerstva i tehnologije, Sveučilište u Zagrebu.7. Furač, L. (2005.): Karakterizacija i svojstva arse<strong>na</strong> u podzemnim vodama,doktorska disertacija, Fakultet kemijskog inženjerstva i tehnologije, Sveučilište uZagrebu.Knjiga I ELABORAT <strong>ZA</strong> <strong>OCJENU</strong> O POTREBI PROCJENE UTJECAJA NA OKOLIŠ 3230-578/10Elaborat za ocjenu o <strong>potrebi</strong> <strong>procjene</strong> <strong>utjecaja</strong> <strong>na</strong> <strong>okoliš</strong> sa<strong>na</strong>cije odlagališta otpada 'StaraCigla<strong>na</strong>'Stranica 50 od 50