kolumnazarez, xiv /342, 27. rujna 2012. 46noga filologaNominalisti i realistiPet stoLJeća skoLAstičkih NAPora urodilo je rečenicom koJA ukiDA čitavu skoLAstiku:UNiverzALije nisu stvarne, one nisu niti ANTE REM niti IN RE, nego POST REM, čak štoviše,one su PRO RE: PUki zAMJenski zNAkovi, neodređeni siMBoli stvari, VOCALIA, TERMINI,FLATUS VOCIS, ništa doli UMJetNA poMAGALA za LAkše rezimirANJe, u biti - prazANzvuk; UNIVERSALIA SUNT NOMINA. PoBJeDA je nomiNALizMA NAJvažniJA čiNJenica novijepovijesti, DALeko zNAčAJNiJA od reforMAcije, BAruta i tiska.Neven JovANovićSjetio sam se ljetos jednog svojeg davnogiznenađenja. Među prvim “ozbiljnim”knjigama koje sam počeočitati (kriterij ozbiljnosti: nije fikcija) bioje prijevod Jungovih Psiholoških tipova.I tamo, negdje blizu početka – Jung mi jebio jako interesantan, ali nikad nisam s timdjelom baš daleko stigao, tako da su Psihološkitipovi ne samo moja prva “ozbiljna”,nego i prva nedočitana knjiga – našao seodlomak koji me iznenadio. Radilo se ousporedbi srednjovjekovnih nominalistai realista. Svojeg se iznenađenja sjećamposve jasno: pokazalo se da su nominalistii realisti posve suprotno od onoga što samja mislio.Ante rem i post rem Dva su skolastičkapravca, kao što ćete se sjetiti, različitotumačila odnos tzv. univerzalija i pojedinačnihpredmeta konkretne stvarnosti.Realisti – Skot Erjugena iz devetog, Anselmod Canterburyja iz 11. stoljeća – smatrali suono što se može sažeti u latinsku formuluuniversalia ante rem, “općenito postoji prijekonkretnog”. Oni su realisti zato što smatrajuda ideje zaista postoje – a Platon je,stoga i dakako, njihov predvodnik.Formula je nominalista obrnuta: universaliapost rem. Postoji samo konkretno, aopćenitosti su konvencije koje nam olakšavajusnalaženje u stvarnome svijetu. “Čovjek”je naljepnica koja pristaje svim ljudima,dok naljepnica “Sokrat”, jednakokao i Sokratov OIB, označava jedno jedinoljudsko biće – ali princip je isti. Zastupnicisu nominalizma francuski teolog Ivan Roscelin(11. st) i, donekle, njegov učenik PetarAbelard (ujedno i protagonist dramatičnogljubavnog romana s Heloizom).Obrnutost Kad sam, negdje koncemosnovne ili početkom srednje škole, posegnuoza Jungovom knjigom – tko zna zašto,ali sigurno nije bilo zbog interesa za fineseskolastičke filozofije – iznenadila me, kaošto sam rekao, obrnutost naziva u odnosuna oček<strong>ivan</strong>ja. Novopečeni bi srednjoškolacočekivao, naime, da realisti “vjeruju” ukonkretne stvari, dok nominalisti “vjeruju”,valjda, u imena tih konkretnih stvari. Kažemoda je realist netko “tko čvrsto stojina zemlji”, a “nominalno” znači “samo najeziku, ne i zapravo.”A kad tamo, kod Junga – obratno. Nominalistivjeruju u konkretno, a realisti uuniverzalno-apstraktno.Novo vrijeme i cRna smrt Togsam se tridesetak godina starog iznenađenjasjetio ljetos, jer sam bio počeo čitati (ijoš uvijek čitam) knjigu Egona FriedellaKulturgeschichte der Neuzeit, “Kulturnapovijest novovjekovlja” (na hrvatski prevedenokao “Kultura novoga vremena”).I u Friedellovoj je knjizi jedan od ključnihpočetnih motiva obrat od realizma knominalizmu (inače, Friedellovo “novo vrijeme”počinje u doba Crne smrti, evropskei azijske pandemije koja je oko 1348. odnijelaoko 75 milijuna ljudi). No Friedell jenekako uspio uhvatiti i objasniti mi jedanaspekt nominalističkog obrata koji mi jeprije trideset godina ostao skriven.Pet stoljeća skolastičkih napora urodiloje rečenicom koja ukida čitavu skolastiku:univerzalije nisu stvarne, one nisu niti anterem niti in re, nego post rem, čak štoviše,one su pro re: puki zamjenski znakovi, neodređenisimboli stvari, vocalia, termini,flatus vocis, ništa doli umjetna pomagalaza lakše rezimiranje, u biti – prazan zvuk;universalia sunt nomina. Pobjeda je nominalizmanajvažnija činjenica novije povijesti,daleko značajnija od reformacije,baruta i tiska. Ona potpuno preokreće slikusvijeta srednjovjekovlja i na glavu postavljadosadašnji poredak. Sve je ostalo bilo samoučinak i posljedica takvoga novog nazora.Sokratost Trideset godina kasnije,manje zainteresiran za tajne duše sebe isvojih bližnjih, ali zato u (ugodnoj i neodgovornoj)potrazi za razumijevanjem ljudis kojima nema šanse da ikad sjednem nakavu – ljudi davno prošlih vjekova, naime– ostao sam iznenađen dvjema spoznajamakoje proizlaze iz Friedellovih riječi. Prvo.Ljudi srednjovjekovlja zaista su vjerovali daopćenitosti postoje prije konkretnih stvari.To znači: za njih je zaista postojala “sokratost”,čija je Sokrat manifestacija – njezinodraz – jednako kao što je postojala “ljudskost”čija je manifestacija i odraz svakipojedini čovjek. No ta ljudskost, ideja čijesmo mi nužno nesavršene manifestacije,ta ljudskost koja je savršena samo Tamo(tj. kod Boga) – ona je ujedno i ono što naspovezuje: ona je ono po čemu smo svi miisti (sad razumijete zašto su nominalizam irealizam zanimali Junga, čiji su Psihološkitipovi, usput budi rečeno, prvi put objavljeni1921, šest godina prije prvog sveskaFriedellove Povijesti).Mi nominalisti Drugi uvid koji meiznenadio nakon čitanja Friedella ticao senas. Mene. Koliko mi samorazumljivim,kako kristalno jasnim izgledaju nazorinominalista – uvjerenje da je stvarnoststvarna, a da su riječi dogovorni znakovi,približne oznake koje predmetima stvarnostinadijevamo i dodjeljujemo! Danas je,jednostavno, teško vjerovati – teško je čaki zamišljati – da svijet ideja, svijet apstrakcija,postoji. Svi ćemo se složiti, svakako,da taj svijet postoji na neki način, ali brzoćemo dodati da je taj način bitno drugačijiod načina na koji postoji svijet predmeta,svijet stvarnosti – i da je pritom način postojanjauniverzalija manje vrijedan od načinapostojanja realija. Ne mogu čak rećida to vjerujem, da je to moje uvjerenje; joštemeljnije i neizbježnije, to je ono kakavsvijet jest; taj su mi doživljaj i taj stav bliskii neposredni poput doživljaja vlastite rukeili nosa. Oni su integralan dio mene.Mogu se, svakako, osvrtati uokolo i uočavatizrnca onog drugog doživljaja, bljeskovei slutnje svijeta u kojem su općenitostivažnije od stvarnoga svijeta. Na te bljeskovei slutnje stavljamo danas, mislim, naljepnice“religija”, “misticizam”, “ezoterija”, “magija”,“dječja” ili “primitivna” slika svijeta.Taj je svijet danas, međutim – barem za onečiji psihološki tip odgovara mojemu – teškodohvatljiv, neobičan. U srednjem je vijekubio sveprisutan, bio je samorazumljiv, bio jedohvatljiv većini, bio je norma. I to je uvidkoji može ljude koje zanima povijest poučitiprijeko potrebnoj skromnosti. Da, ljudiprošlosti nisu bili kao mi – nisu bili “isti mi,samo u drugim kostimima” – i to ne zatošto nisu znali sve što mi znamo. Ne. Bili sudrugačiji na način koji možda ne možemoni pojmiti, drugačiji na način koji je za naskao elektron ili kvark. Znamo mu tragove,ali ne možemo znati kako je to zbilja bilo.Treten Sie zur Seite! Priča oEgonu Friedellu ima i tužan post skriptumkoji mora biti ispripovijedan. I inače fascinantnaosoba, jedno od utjelovljenja bečkogakavanskog svijeta, čovjek koji je paralelnogurao dvije karijere – karijeru autoraozbiljnih popularnih knjiga poputKulturne povijesti novovjekovlja (knjiga jeinače bila dovoljan hit da doživi i prijevodna hrvatski 1940, a kao žanr vjerojatno jeutjecala na Kulturu Hrvata kroz 1000 godinaJosipa Horvata) i karijeru pisca zakabare i satiričara – Friedell je bio, također,i Židov. I kad je došao Anschluss i kad su,u ožujku 1938, ”došli po” Friedella, da gaodvedu u konclogor, autor je Kulturne povijestinovovjekovlja skočio kroz prozorsvoga bečkog stana na trećem katu. Aliprethodno je i upozorio prolaznike: “TretenSie zur Seite!” “Maknite se u stranu!”
najave jeleNA ostojićzarez, xiv /342, 27. rujna 2012. 47Od prvih doposljednjihfilmova: ZFFU periodu od 14. do 21. listopadaodržat će se deseto izdanje ZagrebFilm Festivala na nekolikozagrebačkih lokacija. Glavni natjecateljskiprogram uključuje jedanaestdugometražnih igranih,deset kratkih igranih te petnaestakdokumentarnih filmova. Jedanod filmova iz dugometražnogprograma je srpski uradak kojije u proteklih nekoliko mjeseciizazvao brojne kontroverze – prvijenacdvadesetdevetogodišnjesrpske redateljice Maje MilošKlip. Unatoč eksplicitnim scenamaseksa i nasilja zbog kojihje film zabranjen u Rusiji, film jedobio uglavnom dobre kritike naračun realističnog portretiranjasrednjoškolske turbofolk generacije.Glavni program donosi idebitantski film redatelja RúnaraRúnarssona – Vulkan. Riječ je odrami koja se bavi posljednjimpoglavljem ljubavne priče starogbračnog para u slikovitompredgrađu islandskog glavnoggrada Reykjavika. Atmosferomi načinom gradnje likova ovajupečatljivi uradak uspoređ<strong>ivan</strong>je s filmovima Mikea Leigha iKena Loacha, a dosad je osvojio14 nagrada na festivalima diljemsvijeta, uključujući one uChicagu, Denveru, Montrealu iReykjaviku. Dokumentarni programove godine uključuje nekolikofilmova koji se bave konceptualnimumjetnicima – filmMarina Abramović: The Artist isPresent autora Matthewa Akersadonosi portret ove slavne srpskeumjetnice, a nazvan je ponjezinom perfomansu u Muzejumoderne umjetnosti (MOMA)u New Yorku u sklopu kojeg jeumjetnica provela 700 sati sjedećii gledajući se s posjetiteljima očiu oči. Dokumentarac This Ain’tCalifornia njemačkog autoraMartena Persiela je punk pričao svijetu skateboardinga uronjenomu kontekstu društveno-političkihprilika posljednjih desetljećaIstočne Njemačke (DDR-a).Uz glavni program, festival ponovnouključuje tri stalna popratnaprograma: Bibijadu, programdugih i kratkih filmova zadjecu; Moj prvi film u selekcijifilmskog kritičara i urednika NenadaPolimca, koji ove godinedonosi pet prvijenaca renomiranihsvjetskih redatelja iz Austrijepoput Michaela Hanekeai Ulricha Seidla; Velikih 5, programaktualnih filmova pet velikiheuropskih kinematografija(Španjolska, Francuska, Italija,Njemačka i Velika Britanija).Među Velikih 5 prikazat će sei film Reality talijanskog autoraMattea Garronea poznatog poranijem uratku Gomora. Realityje još jedna napuljska priča, ovajput o prodavaču ribe koji želi osiguratiulazak u talijansku verzijuVelikog brata. Na ovogodišnjemfestivalu u Cannesu film je osvojioGrand Prix.Jedan od noviteta ovogodišnjegZFF-a je program špijunskih filmovakoji se nastavlja na prošlogodišnjespecijalizirane žanrovskeprograme. Filmovi kojiće biti prikazani u ovom dijeluprograma dio su projekta TheCelluloid Curtain - Europe’sCold War in Film koji je u suradnjis Goethe Institutom podvodstvom kuratora Olivera Baumgartenai Nikolaja Nikitinarealiziran u Londonu i Berlinutijekom prošle godine. Projektje pokrenut na pedesetu obljetnicuizgradnje Berlinskog zida, auključuje špijunske filmove nastaleizmeđu 1960. i 1974. na objestrane Željezne zavjese.Poseban gost jubilarnog izdanjaZagreb Film Festivala te član tročlanogžirija koji će odlučivati onajboljem dokumentarnom filmuovogodišnjeg festivala je ugledniaustrijski dokumentarist MichaelGlawogger. S redateljevim opusommoći će se pobliže upoznatikroz retrospektivu njegovih filmovau sklopu koje će biti prikazanadva filma iz trilogije o globalizaciji– Megagradovi i Smrtradnika te filmovi Ulični zvuci,Haiku, Francuska, evo nas, ContactHigh i Ulične žrtve.Novosti umočvariEkipa iz beogradskog Betona i uovoj sezoni nastavlja s Močvarinimknjiževnim programom kojise sastoji od susreta najeksponiranijihdomaćih i stranih pisacate diskusija na teme koje bitnoobilježavaju suvremenu književnost,oživljavanje multikulturnogknjiževnog dijaloga te približavanjasuvremenih književnih trendovadomaćoj publici. Medijskuscenu u Hrvatskoj nakratko jeuzburkao sukob na relaciji predsjednikRepublike - predstavniknajjače manjinske stranke iza kojegje stajao napad vlasti na tjednikNovosti. Ovaj sukob otvorioje pitanje funkcioniranja Novostikao nezavisnog manjinskogglasila koje se financira iz državnogbudžeta. Kakav je položajNovosti kao javno financiranog,a kritički nastrojenog tjednikakoji promovira i beskompromisnuumjetničku kritiku, alternativnukulturu i vrijednosti ljevičarskeideologije? Diskusija naovu temu održat će se u subotu29. rujna u Močvari s početkomu 20,30 sati. U diskusiji će sudjelovatinekadašnji i sadašnji uredniciNovosti, Rade Dragojevići Nikola Bajto, zajedno s beogradskimsuradnicima Novosti ivoditeljima tribine, Sašom Ilićemi Sašom Čirićem.O radu izanarhističkogkutaU četvrtak, 4. listopada, u 19 satiu Infoshop-knjižnici Pippilottau AKC Medika (Pierottijeva11, Zagreb) bit će riječi o CrimethInc,anarhističkom decentraliziranomkolektivu, izrazitoživom i ambicioznom projektukoji od sredine devedesetih godinadjeluje u Sjevernoj Americi.Sudionici projekta su više putaprešli cijeli kontinent kroz nebrojeneturneje i akcije, objavili suknjige, magazine i drugu literaturu,uključujući i 650 000 kopija“početnice” Fighting for Our Lives.Sudjelovali su i izvještavali sprvih linija prosvjeda, kampanjaprotiv represije i drugih eksperimenata.Tijekom ovog predstavljanja,dugogodišnji sudioniciće govoriti o ovim iskustvima,predstaviti materijale iz različitihrazdoblja aktivnosti CrimethIncate se posebno osvrnuti na to zaštosu anarhisti u SAD-u nakon supkulturnepobune izabrali smjeropćeg ustanka. U sklopu razgovorabit će predstavljena i knjigaRad koja govori o kapitalizmu iotporu u 21. stoljeću.NovinarskaškolicaU cilju usavršavanja autora u područjunovinarstva, posebiceonih koji prate kulturu, Kurziv– Platforma za pitanja kulture,medija i društva i Fade In - Fantastičnodobra institucija organizirajuedukacijski program podnazivom Svijet umjetnosti – MediaLab.Ovogodišnji edukacijskiprogram sadrži nekoliko različitihmodula: Svijet umjetnosti:seriju predavanja o različitimpod-područjima suvremene vizualneumjetnosti (suvremenaumjetnost, umjetnost u javnomprostoru, kritička umjetnost,umjetnost novih medija, eksperimentalnifilm i animacija,umjetnost, znanost i tehnologija,kustoske prakse, interdisciplinarnei relacione umjetničkeprakse, performans...). Polazniciće na početku edukacijskog ciklusabiti upoznati i s osnovnimznanjima o kulturnoj politici, razvojunezavisne kulture u Hrvatskojte problematici autorskihprava; MediaLab: radionice pisanognovinarstva i audio-videonovinarstva kroz koje će polazniciupoznati brojne novinarskežanrove (vijest, najava, prikaz,intervju, reportaža, kritika, esej;video prilog, video reportaža);Praktičan rad (pisanje članakauz mentorsku podršku iobjavlj<strong>ivan</strong>je na portalu Kulturpunkt.hr;snimanje i izrada audio-videopriloga te objavlj<strong>ivan</strong>jena vimeo kanalu Fade In-a). Programće trajati od 15. listopadado 17. prosinca 2012. godine, aodržavat će se u prostorijamaMame i Fade In-a. Predavanja iradionice pisanog novinarstvaodvijat će se svakog ponedjeljkai srijede od 18 do 21 sati, dok ćeradionice audio-video novinarstvabiti četvrtkom od 18 do 21sati. Prijaviti se mogu svi zainteresiraniu dobi od 20 do 30 godina(studenti, zaposleni, nezaposleni...),a prijava trebasadržavati sljedeće podatke: imei prezime, kratki životopis (do150 riječi), motivacijsko pismo(do 1800 znakova), autorski osvrtna neko događanje u područjukulture (od 1800 do 2700 znakova)te kontakt podatke (e-mail,broj mobitela). Prijave treba slatina e-mail adresu novinarska.skolica@gmail.coms naslovom –“Prijava za novinarsku školicu”,najkasnije do 5. listopada 2012.Ovaj edukacijski program je besplatanza sve.Na naslovnojstranici:Bojan kRištofić,Neka gledaju ukolače!“Javna televizija je kao velikikolač namijenjen građanimada im programom zasladi,zakiseli ili zagorča život,ovisno o tome što vijestidonose. Kakav je da je, kolačje njihov. No, je li uistinu?Jesu li tijekom godina nekipojedinci kriomice uzimalikomadiće, prije nego što jemama pravilno raspodijelilaposlasticu? Ima li novauprava recept za najboljikolač i pravilnu raspodjelutrešanja?”Bojan kRištofićnedavno je završio diplomskistudij vizualnih komunikacijana Studiju dizajna priArhitektonskom fakultetuu Zagrebu. Otkad se vratios mora, uglavnom sjedi predkompjuterom i čeka poziveklijenata.bojan.kristofic@gmail.comhttp://drugo-uho.tumblr.com.<strong>Zarez</strong> je član mreže Eurozine,koja povezuje preko 80 europskihkulturnih časopisa.www.eurozine.comzarez, dvotjednik za kulturnai društvena zb<strong>ivan</strong>jaadresa uredništvaVodnikova 17, HR-10000 Zagreb,tel: +385 1 4855 449, 4855 451fax: +385 1 4813 572e-mail: zarez@zg.htnet.hrweb: www.zarez.hruredništvo primapon–pet 10–14hnakladnikDruga strana d.o.o.za nakladnikaZoran Roškoglavni urednikBoris Postnikovzamjenici glavnog urednikaNataša Govedić, SrećkoHorvat, Trpimir Matasovići Marko Pogačarizvršni urednikNenad Perkovićposlovna tajnicaDijana CepićuredništvoDario Grgić, Hana Jušić,Silva Kalčić, KatarinaLuketić, Suzana Marjanić,Jelena Ostojić, SrećkoPulig, Zoran Roškoi Gioia–Ana UlrichdizajnIra Payer, Tina IvezićlekturaDarko Milošićprijelom i priprema za tisakDavor MilašinčićtisakTiskara Zagreb d.o.o.Tiskanje ovog broja omogućili su:Ministarstvo kultureRepublike HrvatskeUred za kulturu GradaZagreba
- Page 1 and 2: DVotjedniK ZA KulturnaI društVena
- Page 3 and 4: Razgovorzarez, xiv /342, 27. rujna
- Page 5 and 6: Društvozarez, xiv /342, 27. rujna
- Page 7 and 8: društvozarez, xiv /342, 27. rujna
- Page 9 and 10: Razgovorzarez, xiv /342, 27. rujna
- Page 11 and 12: kolumnazarez, xiv /342, 27. rujna 2
- Page 13 and 14: filmzarez, xiv /342, 27. rujna 2012
- Page 15 and 16: satirazarez, xiv /342, 27. rujna 20
- Page 17 and 18: Vizualna kulturazarez, xiv /342, 27
- Page 19 and 20: Razgovorzarez, xiv /342, 27. rujna
- Page 21 and 22: Temat: Revija malih književnosti -
- Page 23 and 24: Temat: Revija malih književnosti -
- Page 25 and 26: Temat: Revija malih književnosti -
- Page 27 and 28: Temat: Revija malih književnosti -
- Page 29 and 30: glazbazarez, xiv /342, 27. rujna 20
- Page 31 and 32: azgovorzarez, xiv /342, 27. rujna 2
- Page 33 and 34: KAZALIŠTEzarez, xiv /342, 27. rujn
- Page 35 and 36: RAZGOVORzarez, xiv /342, 27. rujna
- Page 37 and 38: IN MEMORIAMzarez, xiv /342, 27. ruj
- Page 39 and 40: Knjigezarez, xiv /342, 27. rujna 20
- Page 41 and 42: Knjigezarez, xiv /342, 27. rujna 20
- Page 43 and 44: esejzarez, xiv /342, 27. rujna 2012
- Page 45: natječajzarez, xiv /342, 27. rujna