IZOBRAŽEVANJE STARŠEV V VRTCU - Oddelek za pedagogiko in ...
IZOBRAŽEVANJE STARŠEV V VRTCU - Oddelek za pedagogiko in ...
IZOBRAŽEVANJE STARŠEV V VRTCU - Oddelek za pedagogiko in ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
UNIVERZA V LJUBLJANIFILOZOFSKA FAKULTETAODDELEK ZA PEDAGOGIKO IN ANDRAGOGIKODIPLOMSKO DELOIZOBRAŽEVANJE STARŠEV V <strong>VRTCU</strong>Študijski program:pedagogika – andragoška smerMentorica: doc. dr. Nives LičenBERNARDA TUŠEKLJUBLJANA, 2009
ZAHVALAZa pomoč pri diplomskem delu se iskreno <strong>za</strong>hvaljujem mentorici doc. dr. Nives Ličen, ki je ssvojimi idejami <strong>in</strong> predlogi veliko pripomogla k nastanku diplomskega dela.Zahvaljujem se tudi pomočnici ravnatelja Antonovega vrtca, gospe Nežki Čufar, vodji vrtcaSonček, gospe Mariji Mohorič <strong>in</strong> ravnateljici Hiše otrok v Dravljah, gospe Meliti KordešDemšar. Vzele so si čas <strong>in</strong> mi nesebično posredovale <strong>in</strong>formacije, ki sem jih potrebovala priempiričnemu delu diplomske naloge.Nena<strong>za</strong>dnje pa se iz srca <strong>za</strong>hvaljujem domačim <strong>in</strong> vsem, ki so me podpirali v času študija ter mibili v pomoč pri oblikovanju diplomske naloge.2
POVZETEKNamen diplomskega dela Izobraževanje staršev v vrtcu je raziskati področje sodelovanja s staršiv javnem, katoliškem <strong>in</strong> montessori vrtcu. Želeli smo najprej prika<strong>za</strong>ti <strong>in</strong> nato primerjatiobstoječe oblike sodelovanja, njihovo vseb<strong>in</strong>o, udeležbo staršev ter nač<strong>in</strong> komuniciranja vrtca sstarši.S polstrukturiranim <strong>in</strong>dividualnim <strong>in</strong>tervjujem, analizo dokumentacije <strong>in</strong> glasili vrtcev smoopravili deskriptivno študijo primera. Pridobljene podatke smo analizirali, jih razvrstili vkategorije, katere smo nato def<strong>in</strong>irali ter primerjali med vrtci. Ugotovili smo, da obstajajo zelorazlične oblike sodelovanja s starši <strong>in</strong> da se med temi tremi vrtci te oblike kar precej razlikujejo.Razlikuje pa se tudi nač<strong>in</strong> komuniciranja s starši, ki ga prakticirajo v teh treh vrtcih. Ugotovilismo tudi, da se srečujejo z ne<strong>za</strong><strong>in</strong>teresiranostjo <strong>in</strong> neaktivnostjo staršev; nekateri vrtci priskorajda vseh oblikah sodelovanja s starši, nekateri pa le pri nekaterih. Ugotovitve se nanašajona točno določene vrtce <strong>in</strong> jih <strong>za</strong>to ne moremo posploševati na druge.Ključne besede: vrtec, druž<strong>in</strong>a, izobraževanje staršev, sodelovanje med vrtcem <strong>in</strong> starši.3
KAZALO VSEBINE1. UVOD ..........................................................................................................................................82. OPIS RAZISKOVALNEGA PROBLEMA IN NAMEN RAZISKOVANJA .........................113. DRUŽINA ..................................................................................................................................123.1. OPREDELITEV DRUŽINE ...........................................................133.2. SODOBNA DRUŽINA ................................................................143.2.1. Plurali<strong>za</strong>cija oblik druž<strong>in</strong>e ....................................................153.2.2. Vloga druž<strong>in</strong>e v sodobnem času ...........................................204. VRTEC ......................................................................................................................................244.1. ZAKONODAJA PREDŠOLSKE VZGOJE V SLOVENIJI .......................244.2. TIPI VRTCEV ...........................................................................274.2.1. Opredelitev pojma <strong>za</strong>sebni <strong>in</strong> javni vrtec ...............................274.2.2. Javni vrtec ........................................................................284.2.3. Zasebni vrtci .....................................................................304.2.3.1. Katoliški vrtec ..............................................................304.2.3.2. Montessori vrtec ...........................................................304.2.3.3. Waldorfski vrtec ...........................................................314.3. PREDŠOLSKA VZGOJA V <strong>VRTCU</strong> ................................................325. IZOBRAŽEVANJE STARŠEV ................................................................................................355.1. POTREBE PO IZOBRAŽEVANJU STARŠEV .....................................385.2. CILJI IZOBRAŽEVANJA STARŠEV ..............................................405.3. OBLIKE IZOBRAŽEVANJA STARŠEV ...........................................425.3.1. Individualna oblika .............................................................435.3.2. Skup<strong>in</strong>ska oblika ................................................................445.3.3. Množična oblika .................................................................465.4. METODE IZOBRAŽEVANJA STARŠEV ...........................................475.5. NAČELA PRI DELU S STARŠI .....................................................496. SODELOVANJE VRTCA S STARŠI ......................................................................................526.1. ANDRAGOŠKO – DIDAKTIČNA NAČELA .......................................536.2. OBLIKE SODELOVANJA S STARŠI ..............................................546.2.1. Formalne oblike sodelovanja ...............................................556.2.1.1. Roditeljski sestanki .......................................................555
6.2.1.2. Govorilne ure ...............................................................566.2.1.3. Pisna sporočila .............................................................576.2.2. Neformalne oblike sodelovanja ............................................577. EMPIRIČNI DEL DIPLOMSKEGA DELA ............................................................................597.1. OPREDELITEV RAZISKOVALNEGA PROBLEMA ..............................597.2. OPREDELITEV RAZISKOVALNE METODE ......................................607.3. IZBOR ENOT RAZISKOVANJA ....................................................607.4. ZBIRANJE PODATKOV ..............................................................607.5. UREJANJE IN OBDELAVA PODATKOV ..........................................617.5.1. Obdelava podatkov ............................................................617.5.1.1. Vrtec Sonček (javni vrtec v Selcih) .................................627.5.1.2. Antonov vrtec ..............................................................647.5.1.3. Hiša otrok Dravlje ........................................................667.6. PRIMERJANJE KATEGORIJ VRTCA SONČEK, ANTONOVEGA VRTCA INHIŠE OTROK DRAVLJE ....................................................................688. SKLEPNE UGOTOVITVE .......................................................................................................719. ZAKLJUČEK ...........................................................................................................................7410. LITERATURA ........................................................................................................................756
KAZALO PRILOGPriloga A: Intervju – Vrtec Sonček – 24. 6. 2009.........................................................................79Priloga B: Enote kodiranja – Vrtec Sonček..................................................................................83Priloga C: Intervju – Antonov vrtec – 23. 6. 2009........................................................................84Priloga D: Enote kodiranja – Antonov vrtec.................................................................................90Priloga E: Intervju – Hiša otrok Dravlje – 1. 7. 2009...................................................................91Priloga F: Enote kodiranja – Hiša otrok........................................................................................967
1.UVODSodelovanje s starši predstavlja pomemben element delovanja vrtca. Za uspešen vzgojni procesje sodelovanje staršev nujno potrebno, nujna je tudi visoka stopnja <strong>za</strong>upanja staršev vrtcu <strong>in</strong>vzgojiteljicam. Pomemben je odnos med vzgojiteljicami <strong>in</strong> starši, saj starši <strong>za</strong> svojega otrokaželijo, da ga vzgaja oseba, ki ji lahko <strong>za</strong>upajo, je prijazna, ljubeča, načelna, da se z njo dobrorazumejo <strong>in</strong> jo spoštujejo ter, da svoje delo opravlja strokovno. Prav tako si tudi vzgojiteljiceželijo dobrih odnosov s starši, pomemben je občutek, da jim starši <strong>za</strong>upajo <strong>in</strong> da staršiverjamejo, da je otrok pri njih v dobrih rokah. Vzgojiteljice pa poudarjajo še en pomen dobregasodelovanja s starši, to je celostna vzgoja, ki <strong>za</strong>hteva usklajenost vzgoje doma v druž<strong>in</strong>i <strong>in</strong>vzgoje v vrtcu. Ta usklajenost pa se lahko izrazi le preko tesne pove<strong>za</strong>nosti med starši <strong>in</strong>vzgojiteljicami, <strong>za</strong>to se vzgojiteljice zelo trudijo nuditi take oblike sodelovanja, ki so <strong>za</strong> staršeprivlačne, <strong>za</strong>nimive, koristne. Vzgojiteljice pa si tudi močno pri<strong>za</strong>devajo, da bi starše pritegnilik aktivnemu sodelovanju pri načrtovanju, organi<strong>za</strong>ciji <strong>in</strong> izpeljavi dejavnosti v vrtcu.V teoretičnem delu naloge bomo v prvem poglavju obravnavali druž<strong>in</strong>o. Druž<strong>in</strong>o kot tisto, ki jeotroku prva »vzgojno-izobraževalno okolje«. Obravnavali jo bomo <strong>za</strong>to, ker je usklajenostdruž<strong>in</strong>ske <strong>in</strong> vrtčevske vzgoje pogoj <strong>za</strong> uspešen razvoj otroka <strong>in</strong> pogoj <strong>za</strong> celostno vzgojootroka. Nosilci druž<strong>in</strong>ske vzgoje so starši. V sodobnem času sta druž<strong>in</strong>a <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>ska vzgojatoliko bolj izpostavljeni nevarnostim vzgojnih problemov, saj so starši ob množici avtorjev, kipropagirajo pravo, uspešno, takšno <strong>in</strong> drugačno vzgojo, zmedeni <strong>in</strong> ne vedo, kateri vzgojniprijemi jih bodo pripeljali do <strong>za</strong>želenih ciljev. Razmišljali bomo o vlogi druž<strong>in</strong>e v sodobnemčasu, ali se njen pomen veča ali manjša, ali je danes bolj cenjena ali manj cenjena kot vpreteklosti, ali druž<strong>in</strong>a kot taka sploh še služi svojemu namenu, če pa je otrok že pred prvimletom starosti vključen v vzgojno-varstveno ustanovo <strong>in</strong> tam preživi veliko več časa <strong>in</strong> doživiveliko več izkušenj kot pa s svojimi starši, itn. Na ta <strong>in</strong> še druga vprašanja bomo s pomočjorazličnih avtorjev skušali odgovoriti v prvem poglavju.V drugem poglavju bomo obravnavali vrtec kot vzgojno, varstveno <strong>in</strong> izobraževalno <strong>in</strong>stitucijo.Najprej si bomo ogledali, kaj na področju predšolske vzgoje pravi <strong>za</strong>konodaja, nato pa tipevrtcev, med katerimi starši lahko izbirajo, ko vpisujejo svojega otroka v vrtec. Opredelili bomopojma javni <strong>in</strong> <strong>za</strong>sebni vrtec, opisali bomo značilnosti <strong>in</strong> posebnosti javnih vrtcev <strong>in</strong> nato<strong>za</strong>sebnih vrtcev, ti so katoliški, montessori <strong>in</strong> waldorfski.8
V tretjem poglavju bomo obravnavali izobraževanje staršev. Opredelili bomo različne<strong>in</strong>stitucije <strong>in</strong> organi<strong>za</strong>cije, ki se ukvarjajo z izobraževanjem staršev ter različen odnos starševdo izobraževanja. Ugotavljali bomo, kateri so razlogi, ki starše privedejo do izobraževanja, torejpotrebe staršev po izobraževanju, kakšni so cilji izobraževanja staršev ter kaj jih določa, pa tudimetode <strong>in</strong> oblike izobraževanja odraslih, ki jih navajajo različni avtorji. Pri delu z odraslimi jenujno potrebno upoštevati določena načela, če želimo da bo naše delo uspešno. Našteli <strong>in</strong>opisali bomo načela pri delu s starši, ki opo<strong>za</strong>rjajo na spoštovanje, pozitivna motivacijskasredstva <strong>in</strong> <strong>in</strong>dividualne posebnosti udeležencev v izobraževanju odraslih. Za konec poglavja pabomo govorili o izobraževanju <strong>za</strong> vlogo starša <strong>in</strong> ugotavljali, kje starši največ zvedo o vzgoji <strong>in</strong>druž<strong>in</strong>skem življenju ter kako je učenje o vzgoji postavljeno med cilje <strong>in</strong> realnostjo, sajenostavnih <strong>in</strong> obče veljavnih receptov z navodili <strong>za</strong> vzgojo ni.V četrtem poglavju bomo obravnavali sodelovanje vrtca s starši <strong>in</strong> ob tem razmišljali, kakostarše pritegniti ne samo, da se bodo udeleževali srečanj <strong>za</strong> starše ampak tudi, da bodo na tehsrečanjih aktivno sodelovali. Najprej bomo obravnavali andragoško-didaktična načela, ki naj bibila izhodišče <strong>za</strong> načrtovanje vzgojno-izobraževalnega dela z odraslimi tudi v vrtcu. Opredelilibomo različne metode izobraževanja staršev ter oblike sodelovanja s starši. Posebej bomopredstavili formalne oblike <strong>in</strong> nekatere možne neformalne oblike sodelovanja.V empiričnem delu naloge pa bomo spoznavali, katere oblike sodelovanja s starši nudijorazlični vrtci. Opravili bomo deskriptivno študijo primera. Podatke bomo zbrali spolstrukturiranim <strong>in</strong>dividualnim <strong>in</strong>tervjujem, ki ga uvrščamo med dialoške <strong>in</strong>tervjuje. Vraziskavo bomo vključili tri vrtce <strong>in</strong> sicer javni, katoliški <strong>in</strong> montessori vrtec. Pri njihovemizboru smo upoštevali različnost vzgojno-izobraževalnega programa <strong>in</strong> pa podobnost v številuskup<strong>in</strong>. Ugotavljali bomo, katere oblike sodelovanja s starši so prisotne v njihovih vrtcih terspoznavali vseb<strong>in</strong>o teh oblik. Ponudbo teh dejavnosti <strong>za</strong> starše bomo primerjali med vrtci.Skušali bomo ugotoviti, kakšen odnos imajo starši do sodelovanja z vrtcem oziroma v kolikšnimeri se udeležujejo srečanj s starši v vrtcu. Zanima nas nač<strong>in</strong> komunikacije med vrtcem <strong>in</strong>starši, kdaj <strong>in</strong> kako obveščajo starše, se z njimi dogovarjajo, usklajujejo pričakovanja <strong>in</strong>načrtujejo življenje v vrtcu.V vrtcu gre <strong>za</strong> neformalno izobraževanje staršev <strong>in</strong> <strong>za</strong> <strong>in</strong>formalno ali priložnostno učenje.Veliko se naučijo z opazovanjem, izmenjavo izkušenj, aktivnim sodelovanjem. Izraz»izobraževanje staršev«, ki bi označeval zgolj formalno organizirane izobraževalne dejavnosti,9
kjer so jasne vloge učitelja <strong>in</strong> učenca, cilji <strong>in</strong> evalvacija, ni najbolj primeren, ker ne označi vsehdejavnosti, s katerimi se starši učijo. Poleg izra<strong>za</strong> izobraževanje staršev bomo uporabljali tudiučenje staršev, sodelovanje s starši, dejavnosti <strong>za</strong> starše, oblike sodelovanja s starši, srečanja <strong>za</strong>starše.Prav tako bomo uporabljali izraz vzgojiteljica <strong>in</strong> ne vzgojitelj, saj je velika več<strong>in</strong>a vzgojiteljev vslovenskih vrtcih ženskega spola.10
2.OPIS RAZISKOVALNEGA PROBLEMA IN NAMENRAZISKOVANJANaš raziskovalni problem, ki ga bomo obravnavali, je sodelovanje s starši <strong>in</strong> izobraževanjestaršev. Primerjali bomo delovanje v javnem, katoliškem <strong>in</strong> montessori vrtcu. Ti vrtci imajorazlične vzgojno-izobraževalne programe <strong>in</strong> predpostavljamo, da tudi različne programesodelovanja s starši. Vsi trije pa naj bi pri sodelovanju s starši upoštevali načela, ki so <strong>za</strong>pisanav Beli knjigi o vzgoji <strong>in</strong> izobraževanju v Republiki Sloveniji (1999). Nas <strong>za</strong>nima, kako vrtciupoštevajo načela, da mora biti staršem dostopno pisno <strong>in</strong> ustno obvestilo o različnih ponudbah,oblik <strong>in</strong> programov <strong>in</strong>stitucionalne predšolske vzgoje, da imajo pravico sprotne izmenjave<strong>in</strong>formacij <strong>in</strong> poglobljenega razgovora o otroku z vzgojiteljico ali vzgojiteljem ter, da imajopravico, da v dogovoru z vzgojiteljico ali vzgojiteljem aktivno sodelujejo pri vzgojnem delu.Namen raziskovanja je spoznati, opisati <strong>in</strong> primerjati prakso sodelovanja v javnem, katoliškem<strong>in</strong> montessori vrtcu. S tem bi radi prika<strong>za</strong>li obstoječe oblike <strong>in</strong> vseb<strong>in</strong>e oblik sodelovanja <strong>in</strong>izobraževanja staršev ter njihove podobnosti <strong>in</strong> razlike glede na tri različne tipe vrtcev. Zanimanas tudi, koliko se starši udeležujejo teh srečanj v posameznih vrtcih <strong>in</strong> pa, kako vrtec staršeobvešča, vabi, spodbuja k sodelovanju.Sledili bomo naslednjim raziskovalnim vprašanjem:− katere oblike sodelovanja s starši nudi javni, katere katoliški <strong>in</strong> katere montessori vrtec terkako se ponudba oblik sodelovanja s starši razlikuje med javnim, katoliškim <strong>in</strong> montessorivrtcem,− kakšna je vseb<strong>in</strong>a oblik sodelovanja s starši v javnem, katoliškem <strong>in</strong> montessori vrtcu terrazlike v vseb<strong>in</strong>i oblik,− kakšen je nač<strong>in</strong> komuniciranja vrtca s starši <strong>in</strong> kako se ti nač<strong>in</strong>i razlikujejo med javnim,katoliškim <strong>in</strong> montessori vrtcem,− kakšna je udeležba staršev pri sodelovanju v javnem, katoliškem <strong>in</strong> montessori vrtcu.Pridobljene podatke <strong>in</strong> ugotovitve bomo obravnavali s pomočjo analize primerov sodelovanja sstarši <strong>in</strong> jih ne bomo posploševali na sodelovanje s starši v javnih, katoliških <strong>in</strong> montessorivrtcih.11
3.DRUŽINA»Danes verjetno ni pomembnega misleca <strong>in</strong> najbrž tudi ne razsodnega človeka, ki ne bi priznalvelikanskega pomena, ki ga ima druž<strong>in</strong>a <strong>za</strong> posameznika, <strong>za</strong> družbo <strong>in</strong> duhovno kulturo. Jeed<strong>in</strong>stvena celica, kjer se spletajo temeljne vloge človeškega bitja, spolne <strong>in</strong> generacijske –vloga moškega <strong>in</strong> ženske, vloga staršev <strong>in</strong> otrok.«(Musek 1995, str. 19)Druž<strong>in</strong>o v tej diplomski nalogi obravnavamo <strong>za</strong>to, ker so starši nosilci vzgoje v druž<strong>in</strong>i.Povezovanje med druž<strong>in</strong>sko vzgojo <strong>in</strong> vzgojo v vrtcu je pomembno <strong>za</strong> razvoj otroka.Prebivalci Slovenije visoko uvrščajo druž<strong>in</strong>o na lestvici vrednot. Postavljajo jo na drugo mesto,takoj <strong>za</strong> delom, s tem da je razlika med njima praktično <strong>za</strong>nemarljiva (Černič Istenič. 1995, str.70). Podobno je tudi v razvitih evropskih državah, tudi tu ostaja druž<strong>in</strong>a temeljna vrednota,kljub spremembam <strong>in</strong> različnim druž<strong>in</strong>skim oblikam. Po podatkih, ki jih navaja Bajzek, je nalestvici sistema vrednot Evropske skupnosti druž<strong>in</strong>a na prvem mestu (Bajzek, 1995, str. 116).V <strong>za</strong>dnjih letih se veliko razpravlja o druž<strong>in</strong>i, o spremembah <strong>in</strong> problemih druž<strong>in</strong>skega življenjater o novih podobah druž<strong>in</strong>e. Številne spremembe, s katerimi se soočamo na različnih področjihživljenja, vplivajo tudi na druž<strong>in</strong>o, katere oblika <strong>in</strong> struktura se nenehno sprem<strong>in</strong>jata. Danes soene najbolj temeljnih značilnostih druž<strong>in</strong>e v Sloveniji raznolikost njenih oblik, kompleksnostsodobnih druž<strong>in</strong>skih nač<strong>in</strong>ov življenja ter večja potreba po učenju ob različnih prehodih, ki nisovzpostavljeni kot navade ali rituali.Mnogi so obravnavali druž<strong>in</strong>o kot temelj družbe. Druž<strong>in</strong>a tvori osnovno enoto družbeneorgani<strong>za</strong>cije <strong>in</strong> težko si je predstavljati, kako bi lahko človeška družba delovala brez nje. Čepravje lahko sestava druž<strong>in</strong>e različna, lahko takšne razlike obravnavamo kot različice istega pojava.Zato obravnavamo druž<strong>in</strong>o na splošno kot univer<strong>za</strong>lno družbeno <strong>in</strong>stitucijo, neizbežen delčloveške družbe. Poleg tega velja <strong>za</strong> nekaj dobrega, tako <strong>za</strong> posameznika, kot <strong>za</strong> družbo kotceloto (Haralambos, Holborn 2001, str. 325).Druž<strong>in</strong>o v tej diplomski obravnavam <strong>za</strong>to, ker velik delež izobraževanja staršev izhaja iz tem, kiizvirajo iz druž<strong>in</strong>e <strong>in</strong> njene notranje d<strong>in</strong>amike. Predvsem bi rada izpostavila spremembe druž<strong>in</strong>e<strong>in</strong> značilnosti sodobne druž<strong>in</strong>e, saj le-te pomembno vplivajo na sodelovanje vrtca s starši.12
3.1.OPREDELITEV DRUŽINEDruž<strong>in</strong>e ni mogoče enostavno opredeliti, saj je raznolikost druž<strong>in</strong> že znotraj ene kulture zelopestra. Značilnosti, oblike, funkcije druž<strong>in</strong>e, delitev dela <strong>in</strong> vlog znotraj druž<strong>in</strong>e, tudi pomendruž<strong>in</strong>e, se od kulture do kulture močno razlikujejo. Splošno sprejete ali enoznačne def<strong>in</strong>icijeali tipologije o druž<strong>in</strong>i ni. Avtorji <strong>in</strong> strokovnjaki z različnih področij navajajo različneopredelitve <strong>in</strong> dajejo prednost različnim dimenzijam. Bistveno je, da danes druž<strong>in</strong>o razumemokot različne oblike skupnega življenja dveh ali več generacij, ki so med seboj sorodstvenopove<strong>za</strong>ne.Pravna def<strong>in</strong>icija druž<strong>in</strong>e v slovenskem prostoru izhaja iz 2. člena Zakona o <strong>za</strong>konski zvezi <strong>in</strong>druž<strong>in</strong>skih razmerjih (ZZZDR), kjer <strong>za</strong>sledimo opredelitev, da je njen konstitutivni elementotrok, saj je druž<strong>in</strong>a def<strong>in</strong>irana kot »življenjska skupnost staršev <strong>in</strong> otrok, ki <strong>za</strong>radi koristi otrokuživa posebno družbeno varstvo.« (ZZZDR, 2. člen).Sicer pa se statistična def<strong>in</strong>icija druž<strong>in</strong>e običajno zreducira na ekonomsko skupnost, kjer soosebe ve<strong>za</strong>ne na določen prostor. Druž<strong>in</strong>a je življenjska skupnost dveh ali več oseb v istemgospod<strong>in</strong>jstvu, ki so med seboj pove<strong>za</strong>ne s partnerstvom <strong>in</strong>/ali starševstvom. V statističnemsmislu druž<strong>in</strong>o od gospod<strong>in</strong>jstva loči obstoj partnerstva <strong>in</strong>/ali starševstva.Druž<strong>in</strong>o več<strong>in</strong>oma opredeljujejo kot »vsaj dvogeneracijsko skupnost« <strong>in</strong> »družbeno <strong>in</strong>stitucijo,ki skrbi <strong>za</strong> otroka/e«. Druž<strong>in</strong>a je skup<strong>in</strong>a oseb, ki živijo v skupnem gospod<strong>in</strong>jstvu <strong>in</strong> jo sestavljavsaj en otrok <strong>in</strong> vsaj en odrasli <strong>in</strong> so med seboj pove<strong>za</strong>ni z <strong>za</strong>konsko zvezo ali kohabitacijo <strong>in</strong> sstarševskim razmerjem (Nowotny v: Rener idr. 2006, str. 72), oz., kot so jo oblikovali v okviruOZN v času priprav na Mednarodno leto druž<strong>in</strong>e, druž<strong>in</strong>o predstavljajo vsaj en (odrasel) človekali skup<strong>in</strong>a ljudi, ki skrbi <strong>za</strong> otroka/e <strong>in</strong> je kot taka prepoznana v <strong>za</strong>konodajah ali v običajihdržav članic (Rener idr. 2006, str. 73).O medsebojni odvisnosti <strong>in</strong> pove<strong>za</strong>nosti druž<strong>in</strong>skih članov govori Žmuc Tomori (1989, str. 10 –11), ki druž<strong>in</strong>o pojmuje kot skupnost posameznih članov <strong>in</strong> poudari »čustveno pove<strong>za</strong>nostčlanov v sistemu druž<strong>in</strong>e, medsebojno vplivanje <strong>in</strong> potrebo po učenju ...« Razvoj posameznegadruž<strong>in</strong>skega člana tako terja zorenje vseh drugih <strong>in</strong> hkrati rast sistema kot celote.Ramovš (1993, str. 23) poimenuje druž<strong>in</strong>o kot »osrednje vozlišče v človeštvu <strong>in</strong> metropoločloveških izkušenj«. Pojmuje jo kot prototip temeljnega človeškega odnosa, ki temelji na13
sorodstveno krvnih vezeh. Za nastajanje temeljnega odnosa med ljudmi je pomemben skupajpreživeti čas <strong>in</strong> njegova kakovost, odločilna sestav<strong>in</strong>a odnosov v druž<strong>in</strong>i pa je ljubezen. Vdruž<strong>in</strong>i poteka pretok človeških izkušenj, katerih pomemben del so vedenjski vzorci, ki jihotroci povzemajo od staršev, hkrati pa tudi odrasli ob svojih otrocih človeško zorijo <strong>in</strong>napredujejo v oblikovanju svoje osebnosti. V druž<strong>in</strong>i si človek ne oblikuje samo vzorcev <strong>za</strong>selekcijo <strong>in</strong>formacij, ampak tudi vzorce <strong>za</strong> odnos do soljudi <strong>in</strong> <strong>za</strong> sprejemanje novih izkušenj.Čač<strong>in</strong>ovič Vogr<strong>in</strong>čič opredeljuje druž<strong>in</strong>o kot sistem oziroma skup<strong>in</strong>o, ki omogoča srečanje,soočanje <strong>in</strong> odgovornost. Posameznik si mora v druž<strong>in</strong>i <strong>za</strong>gotoviti <strong>za</strong>dovoljevanje dvehtemeljnih potreb: potrebe po avtonomiji <strong>in</strong> potrebe po pove<strong>za</strong>nosti. Druž<strong>in</strong>a pomeni živeti vskupnosti medsebojno pove<strong>za</strong>nih posameznikov (Čač<strong>in</strong>ovič Vogr<strong>in</strong>čič 1998, str. 10 – 11).Naslednjo def<strong>in</strong>icijo navaja Andreja Červek (2008, str 94): »Druž<strong>in</strong>a je naravna <strong>in</strong> temeljnačloveška skupnost, v kateri sobivajo generacije <strong>in</strong> se prenašajo družbeni vzorci vedenja, norme,vrednote <strong>in</strong> ideali. Je prostor, kjer se oblikuje <strong>in</strong>timno življenje med njenimi člani, kjer sečlovek srečuje s človekom <strong>in</strong> se uresničuje življenjski smisel ter doživljajo ljubezen <strong>in</strong> osebnasreča, varnost <strong>in</strong> solidarnost … «.Andreja Červek morda preveč idealizira druž<strong>in</strong>o, saj se znotraj nje dogajajo tudi negativnidogodki, vendar pa tudi ob negativnih izkušnjah osebnostno zorimo.Če pov<strong>za</strong>mem nekatere temeljne značilnosti, lahko sklepam, da je druž<strong>in</strong>a temeljna človeškaskupnost, ki živi kljub nenehnim spremembam. Je mala skup<strong>in</strong>a, ki je vključena v širši sistemkulture <strong>in</strong> ima svoje podsisteme. Bistven je njen okvir duševne <strong>in</strong> duhovne rasti, saj se v njejčustveno prilagajamo, zorimo, doživljamo <strong>in</strong> se učimo <strong>in</strong>timnih odnosov ter vedenjskihvzorcev, ki nas spremljajo skozi celo življenje.3.2.SODOBNA DRUŽINASodobna druž<strong>in</strong>a naj bi bila v današnjem času na preizkušnji. Mnogi sodobno druž<strong>in</strong>opojmujejo kot <strong>za</strong>skrbljujoč <strong>in</strong> težak »problem sodobne družbe«, kot »brezizhodno krizo«,nekateri celo pravijo, da se druž<strong>in</strong>a danes spopada z »uničujočo boleznijo«.V postmoderni dobi prihaja do vedno več reorganiziranih druž<strong>in</strong>skih skupnosti, ko partnerji, kiso že živeli v druž<strong>in</strong>skih skupnostih, <strong>za</strong>radi ločitve, izgube partnerja vstopijo v novo druž<strong>in</strong>sko14
skupnost. Biološko starševstvo je vse bolj nadomeščeno s psihosocialnim starševstvom, kjer jev vlogi starša tisti, ki v resnici živi <strong>in</strong> skrbi <strong>za</strong> otroka (Oakley, 2000). Rojstvo otroka tudi ni večve<strong>za</strong>no na partnersko zvezo ali vzpostavljanje <strong>za</strong>konske skupnosti, ampak je lahko <strong>za</strong>vestnaodločitev <strong>za</strong> enostarševsko druž<strong>in</strong>sko skupnost ali obratno, partnerja se odločita <strong>za</strong> življenjskistil brez otrok (Ule idr. 2003).Značilnost postmoderne je tudi spremenjena vloga ženske. Le-ta je postavljena pred izbiromater<strong>in</strong>stva ali <strong>za</strong>poslitvene kariere. Najbolj neposredno naj bi na druž<strong>in</strong>o vplivalo množično<strong>za</strong>poslovanje žensk. Fem<strong>in</strong>istične teorije močno kritizirajo ideologijo »nuklearne« druž<strong>in</strong>e, sajse pojavi želja, da bi se ženske množično izobraževale (Švab, 2001). Ta pojav, izobraževanje <strong>in</strong><strong>za</strong>poslovanje žensk, je načel moderno nuklearno druž<strong>in</strong>o, tako strukturno kot formalno. Ženskeso postale neodvisne od potrebe po moški <strong>za</strong>ščiti <strong>in</strong> preskrbljenosti. Sodobna ženska jesamostojna, se sama odloča o svoji življenjski poti, karieri, mater<strong>in</strong>stvu <strong>in</strong> drugih življenjskihodločitvah (prav tam). Oakley pa pravi, da sama <strong>za</strong>poslitev žensk danes še vedno ne spremeniklasične vloge ženske, ki jo ima v druž<strong>in</strong>i kot gospod<strong>in</strong>ja <strong>in</strong> mati (Oakley 2000, str. 73).V postmoderni družbi je druž<strong>in</strong>a izgubila nekatere funkcije, ki so se prenesle na druge<strong>in</strong>stitucije <strong>in</strong> ustanove, kar bomo podrobneje obravnavali v poglavju Vloga druž<strong>in</strong>e v sodobnemčasu. Ule opo<strong>za</strong>rja na razumevanje sodobne, postmoderne druž<strong>in</strong>e, ki je ne smemo dojematikot proces zmanjševanja pomena <strong>za</strong>kona <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>e kot <strong>in</strong>stitucionalizirane oblike življenja, patudi ne kot izg<strong>in</strong>janje druž<strong>in</strong>e, saj se ta pojavlja v mnogih alternativnih oblikah (Ule 2003), str.53).V naslednjem poglavju se bomo osredotočili na to, kako druž<strong>in</strong>o poimenujemo <strong>in</strong> prek tegapoka<strong>za</strong>li na različne oblike druž<strong>in</strong>, katere so njene naloge <strong>in</strong> vloge v današnjem času <strong>in</strong> kakšnaje slovenska druž<strong>in</strong>a danes.3.2.1.Plurali<strong>za</strong>cija oblik druž<strong>in</strong>eStruktura druž<strong>in</strong>e se razlikuje od družbe do družbe. Najmanjšo druž<strong>in</strong>sko enoto poznamo kotnuklearno druž<strong>in</strong>o, ki jo tvorijo mož <strong>in</strong> žena ter njuno nedoraslo potomstvo. Enote, ki so večjeod nuklearne druž<strong>in</strong>e, navadno imenujemo razširjene druž<strong>in</strong>e. Lahko so vertikalno razširjene(npr. z dodajanjem članov tretje generacije) <strong>in</strong>/ali horizontalno razširjene (npr. z dodajanjemčlanov generacije, ki ji pripadata <strong>za</strong>konska partnerja, npr. moževega brata ipd.) (Haralambos,Holborn 2001, str. 325).15
V mnogih družbah, ki še ne poznajo pisave, so druž<strong>in</strong>a <strong>in</strong> sorodstveni odnosi temeljna načelaorganiziranja družbenega življenja. Druž<strong>in</strong>a je vpeta v mrežo sorodstvenih odnosov. Kot jeIndijanec iz plemena Pomo nazorno ponazoril pomen druž<strong>in</strong>e <strong>in</strong> sorodstvenih odnosov vmajhnih družbah: »Kaj je človek? Človek je nič. Brez svoje druž<strong>in</strong>e je manj pomemben kothrošč, ki prečka stezo. V belskem nač<strong>in</strong>u življenja druž<strong>in</strong>a ni tako pomembna. Policija <strong>in</strong> vojakiskrbijo <strong>za</strong> tvojo varnost, sodišča ti nudijo pravico, pošta <strong>za</strong>te prenaša sporočila, šola te uči. Zavse je poskrbljeno, celo <strong>za</strong> tvoje otroke, če umreš; pri nas pa mora vse to opravljatidruž<strong>in</strong>a.« (Haralambos, Holborn 2001, str. 343)Talkot Parsons dokazuje, da je izolirana nuklearna druž<strong>in</strong>a značilna oblika druž<strong>in</strong>e v modernih<strong>in</strong>dustrijskih družbah. Je »strukturno izolirana«, ker ne tvori sestavnega dela širšega sistemasorodstvenih odnosov. Seveda obstajajo družbeni odnosi med člani nuklearnih druž<strong>in</strong> <strong>in</strong>njihovim sorodstvom, vendar so ti odnosi bolj stvar izbire kot pa <strong>za</strong>vezujoča dolžnost. Parsonsobravnava pojav izolirane nuklearne druž<strong>in</strong>e z vidika svoje teorije družbene evolucije. Druž<strong>in</strong>a<strong>in</strong> sorodstvene skup<strong>in</strong>e ne opravljajo več velikega obsega funkcij. Namesto njih mnoge njihovefunkcije prev<strong>za</strong>mejo podjetja, šole, vrtci, bolnišnice, policija <strong>in</strong> cerkve (Haralambos, Holborn2001, str. 349).F<strong>in</strong>cheva (Haralambos, Holborn 2001,str. 352-353) je proučevala, do kakšne mere čutijosorodniki obveznost, da nudijo nastanitev s skupnim gospod<strong>in</strong>jstvom, da nudijo ekonomsko,čustveno ali moralno podporo, praktično pomoč, f<strong>in</strong>ančno pomoč <strong>in</strong> osebno nego, npr. bolniškonego sorodnika. Obravnavala je možnost, da je pred <strong>in</strong>dustrijsko revolucijo obstajala »zlatadoba«, v kateri so bile druž<strong>in</strong>ske obveznosti mnogo močnejše <strong>in</strong> so druž<strong>in</strong>ski člani precej boljpomagali drug drugemu.Na splošno F<strong>in</strong>cheva dokazuje, da je ideja o »zlati dobi druž<strong>in</strong>e«, ki jo je spodkopala<strong>in</strong>dustrijska revolucija, mit. Pravi, na primer, da ni nobenega doka<strong>za</strong>, da so sorodniki vpred<strong>in</strong>dustrijskih časih avtomatično prevzeli odgovornost <strong>za</strong> starejše sorodnike <strong>in</strong> da je »več<strong>in</strong>astarejših ljudi, ki so bili poročeni, vedno živela le s svojim partnerjem.« Vsekakor pa je prišlodo nekaterih sprememb; <strong>za</strong> precej manj otrok poleg njihovih staršev stalno skrbijo drugisorodniki <strong>in</strong> v <strong>za</strong>dnjih 50-ih letih je s sorodniki živel manjši delež samskih starih ljudi. Todatakšne spremembe so v veliki meri posledica demografskih trendov. Ker je pričakovanaživljenjska doba narasla, je med prebivalstvom manj otrok/sirot <strong>in</strong> več starih ljudi. Povprečnavelikost druž<strong>in</strong>e v dvajsetem stoletju se je zmanjšala.16
Na eni strani je Parsonsova izolirana nuklearna druž<strong>in</strong>a, na drugi pa obsežna opažanja, k<strong>in</strong>akazujejo, da igra sorodstvo zunaj nuklearne druž<strong>in</strong>e pomembno vlogo v druž<strong>in</strong>skem življenju<strong>in</strong> da pomen njegove vloge ne izg<strong>in</strong>ja.Da bi razjasnila nejasnosti, pove<strong>za</strong>ne s pojmom »izolirane nuklearne druž<strong>in</strong>e«, Eugene Litwaksklepa, da bi bilo treba <strong>za</strong> opis značilne druž<strong>in</strong>e v moderni <strong>in</strong>dustrijski družbi uvesti pojem»modificirana razširjena druž<strong>in</strong>a«. Opredeli jo kot »zvezo nuklearnih druž<strong>in</strong> v stanju delneodvisnosti. Takšna delna odvisnost pomeni, da člani nuklearnih druž<strong>in</strong> medsebojno izmenjujejopomembne usluge, torej se razlikuje od izolirane nuklearne druž<strong>in</strong>e kot tudi ohranja precejšnjoavtonomijo (t.j. da ni ekonomsko ali geografsko ve<strong>za</strong>na), <strong>za</strong>to se razlikuje od klasične razširjenedruž<strong>in</strong>e« (Morgan v: Haralambos, Holborn 2001, str. 355).Willmott trdi, da <strong>za</strong>čenja prevladovati razkropljena razširjena druž<strong>in</strong>a. Sestavljata jo dve ali večpove<strong>za</strong>nih druž<strong>in</strong>, ki sodelujeta druga z drugo, celo če živijo precej narazen. Značilno pa je, dase člani ne opirajo drug na drugega vsakodnevno (Haralambos, Holborn 2001, str. 355).Ta nač<strong>in</strong> druž<strong>in</strong>skega življenja je množično prisoten tudi v Sloveniji. Za razpršene razširjenedruž<strong>in</strong>e se domneva, da so celo najpogostejše v državi. Gre <strong>za</strong> formalno ločena gospod<strong>in</strong>jstva,ki bodisi živijo na razmeroma strnjenih lokacijah (v isti hiši v ločenih stanovanjskih enotah ali vbliž<strong>in</strong>i drug drugega) bodisi na različnih lokacijah, a si kont<strong>in</strong>uirano nudijo v<strong>za</strong>jemno oporo <strong>in</strong>pomoč na različnih ravneh: materialni, delovni oz. storitveni <strong>in</strong> čustveni (Rener idr. 2006, str.73).Na splošno se predpostavlja, da v vsaki posamezni dobi prevladuje en sam tip druž<strong>in</strong>e. Ne gledena to, ali velja moderna druž<strong>in</strong>a <strong>za</strong> nuklearno, modificirano razširjeno, modificirano osnovno alirazpršeno, se domneva, da v modernih <strong>in</strong>dustrijskih družbah prevladuje ta tip druž<strong>in</strong>e. Todanovejše raziskave nakazujejo da je <strong>za</strong> takšne družbe značilna pluralnost tipov gospod<strong>in</strong>jstev,ideja o značilni druž<strong>in</strong>i pa je <strong>za</strong>vajajoča. Obstaja več tipologij druž<strong>in</strong>e. Rener, Švab, Žakelj <strong>in</strong>Humer (Rener idr. 2006, str. 73) predlagajo, da bi bilo, glede na druž<strong>in</strong>ske življenjskearanžmaje v Sloveniji, smiselno razlikovati med tremi tipi druž<strong>in</strong>:− jedrne druž<strong>in</strong>e (dvostarševske, enostarševske <strong>in</strong> reorganizirane druž<strong>in</strong>e),−razširjene druž<strong>in</strong>e, kamor uvrščajo klasične razširjene druž<strong>in</strong>e (npr. druž<strong>in</strong>e vsaj trehgeneracij) ter17
− razpršene razširjene druž<strong>in</strong>e (geografsko ločene druž<strong>in</strong>e, ki vzdržujejo sorodniške stike <strong>in</strong> s<strong>in</strong>udijo v<strong>za</strong>jemno oporo).Osnovni razlog sprem<strong>in</strong>janja oblik druž<strong>in</strong>e so njihove notranje spremembe, pomembne pa sotudi širše družbene spremembe (Rener idr. 2006, str. 76). V plurali<strong>za</strong>cijo druž<strong>in</strong>skih oblikvodijo naslednji družbeni pojavi: deformali<strong>za</strong>cija <strong>za</strong>konske zveze, večanje števila razvez,neve<strong>za</strong>nost reprodukcije na <strong>za</strong>konsko zvezo, plurali<strong>za</strong>cija življenjskih stilov itd. Vzročnoposledičnorazmerje namreč poteka od sprem<strong>in</strong>janja druž<strong>in</strong>skega življenja k spremenjenimoblikam druž<strong>in</strong> <strong>in</strong> ne obratno (Švab v: Rener idr. 2006, str. 76).Kot pomembne širše družbene spremembe Švabova izpostavi dva procesa, ki pogojujetaspremembe druž<strong>in</strong> <strong>in</strong> v druž<strong>in</strong>ah:1. spremembe na trgih dela, še posebej <strong>za</strong>poslovanje žensk, ki vpliva na primer nasprem<strong>in</strong>janje rodnostnega vedenja, <strong>in</strong>2. staranje prebivalstva, ki že pomembno vpliva na organi<strong>za</strong>cijo druž<strong>in</strong>skega življenja; njegovvpliv se bo v prihodnosti še krepil. (prav tam, str. 76)Tudi v Sloveniji je opazen trend, da se mladi odločajo <strong>za</strong> otroke vedno kasneje. V Sloveniji jeprevladujoča druž<strong>in</strong>ska organi<strong>za</strong>cija v <strong>za</strong>dnjih nekaj desetletjih še vedno <strong>za</strong>konski par z otroki,čeprav njihov delež upada. Obenem narašča število neporočenih parov z otroki – t.i.kohabitacija, ki v Sloveniji že dolgo ni več le oblika predporočnega sobivanja dveh partnerjev,ampak se pogosto nadaljuje tudi po rojstvu otrok <strong>in</strong> postaja legitimna druž<strong>in</strong>ska organi<strong>za</strong>cija.Močno narašča število otrok, rojenih izven <strong>za</strong>konske zveze, narašča pa tudi številoenostarševskih druž<strong>in</strong>, katere sestavlja, podobno kot v <strong>za</strong>hodnih državah, znatno več mater zotroki (89.683 ali 86% enostarševskih druž<strong>in</strong>) kot očetov z otroki; čeprav narašča tudi številoenostarševskih druž<strong>in</strong> z očeti (14.609 ali 14% enostarševskih druž<strong>in</strong>)(http://www.stat.si/tema_demografsko.asp). Mladi torej vse bolj odlašajo s starševstvom <strong>in</strong>oblikovanjem druž<strong>in</strong>. Starševstvo <strong>in</strong> prevzem odgovornosti <strong>za</strong> lastno druž<strong>in</strong>o pa je edenključnih znakov odraslosti. Kot pravi Kersnikova, se z odlaganjem starševstva v <strong>za</strong>dnjih letihsoočajo vse evropske države (gre <strong>za</strong> fenomen podaljševanja mladosti).Tudi drugi znaki odraslosti, kot npr. <strong>za</strong>ključek izobraževanja, ekonomska neodvisnost odstaršev, vstop v <strong>za</strong>poslitev, se pomikajo v pozna dvajseta ali trideseta leta življenja. Vse večmladih pa teh prehodov v odraslost celo noče ali ne more doseči. Vse to pomeni, da veliko18
pretresov <strong>in</strong> sprememb ne doživlja zgolj mladost, temveč tudi odraslost <strong>in</strong> klasični <strong>in</strong>stitucijiodraslosti, delo <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>a (Kersnik 2006).Te močne spremembe strukture druž<strong>in</strong>e so sprva vodile v teze o krizi druž<strong>in</strong>e, danes pa se<strong>in</strong>terpretirajo kot ka<strong>za</strong>lci uspešnega prilagajanja druž<strong>in</strong> na spremenjene družbene razmere.Značilna je raznovrstnost (plurali<strong>za</strong>cija) druž<strong>in</strong>skih oblik <strong>in</strong> nač<strong>in</strong>ov življenja.Muncie <strong>in</strong> Langan (Muncie <strong>in</strong> Langa v Rener idr. 2006, idr. 76) navajata, da idealtipska podobajedrne (nuklearne) druž<strong>in</strong>e, ki obsega poročeni par <strong>za</strong>poslenega očeta <strong>in</strong> matere gospod<strong>in</strong>je ternjuna dva otroka, danes predstavlja manj kot 20% vseh druž<strong>in</strong> v Evropi. Zato je bolje kot o krizidruž<strong>in</strong>e govoriti o novih oblikah druž<strong>in</strong>skega življenja, ki se skušajo prilagajati spremembamsodobnega sveta predvsem v smeri iskanja bolj uravnoteženih poti med <strong>in</strong>dividualnimipravicami <strong>in</strong> socialno odgovornostjo. Oziroma, kot pravi Švabova (Švab v: Rener idr. 2006, str.75), »druž<strong>in</strong>a ni v krizi, le sprem<strong>in</strong>janje <strong>in</strong> raznovrstnost je vedno bolj pogoj njenega obstoja. Ševeč; zdi se, da ravno druž<strong>in</strong>ska plurali<strong>za</strong>cija omogoča ohranjanje druž<strong>in</strong>e kot družbenegafenomena.«Kristančičeva (Kristančič 2002, str. 35-36) pravi, da so spremembe, kot so nizka rodnost <strong>in</strong>daljšanje življenjske dobe, vplivale na to, da se je nuklearna druž<strong>in</strong>a transformirala v novoobliko druž<strong>in</strong>e, imenovano matrična druž<strong>in</strong>a. Značilnosti te oblike druž<strong>in</strong>e so:− k odraslim usmerjena druž<strong>in</strong>a (v druž<strong>in</strong>skih odnosih prevladujejo bolj odnosi odrasli-odrasli kot pa odnosi odrasli-otroci),− transgenerativnost (odnosi so sestavljeni, prepleteni, generacijski preskoki so številčnejši),−pove<strong>za</strong>nost druž<strong>in</strong>e sloni bolj na osebni izbiri, skupnih <strong>in</strong>teresih <strong>in</strong> prijateljstvu kot pa nakrvnem sorodstvu, obveznosti <strong>in</strong> dolžnosti.Sklenemo lahko, da vsi avtorji nakazujejo na skupno ugotovitev o tem, da se je strukturadruž<strong>in</strong>e spremenila <strong>in</strong> se še vedno sprem<strong>in</strong>ja, <strong>za</strong>to se sprem<strong>in</strong>jajo tudi funkcije druž<strong>in</strong>e, o katerihbo govora v naslednjem poglavju. Zaradi nenehnih sprememb druž<strong>in</strong>e le-ta potrebuje oporo priprepoznavanju <strong>in</strong> opravljanju svoje vloge, opira pa se na različne <strong>in</strong>stitucije, v katere sovključeni njeni člani. Druž<strong>in</strong>a tako potrebuje raznolike oblike sodelovanja s temi <strong>in</strong>stitucijami<strong>in</strong> v določenem obdobju posamezne druž<strong>in</strong>e je to prav gotovo tudi vrtec, ki staršem nudi oporo19
pri izvrševanju njihove vzgojne funkcije preko različnih dejavnosti <strong>za</strong> starše <strong>in</strong> sodelovanja zvrtcem.3.2.2.Vloga druž<strong>in</strong>e v sodobnem časuŽivljenje se <strong>za</strong>čne v druž<strong>in</strong>ski skupnosti <strong>in</strong> tam tudi konča, ali drugače, »vsak človek jedruž<strong>in</strong>ski človek, vsi smo hčere <strong>in</strong> s<strong>in</strong>ovi, vsi imamo starše«. Intimni človekov svet je najprejdruž<strong>in</strong>ski svet, v dobrem <strong>in</strong> slabem. Ta druž<strong>in</strong>ski svet pa je vedno znova <strong>in</strong> znova postavljenpred probleme »prilagajanja« družbenim spremembam v določenem zgodov<strong>in</strong>skem času <strong>in</strong>prostoru. Pediček (1965, str. 9) pojasnjuje, da se v sodobni druž<strong>in</strong>i ne sprem<strong>in</strong>ja njena<strong>in</strong>stitucionalna bit, temveč njena tradicionalna forma, njena notranja <strong>in</strong>terpersonalna d<strong>in</strong>amika<strong>in</strong> njena <strong>in</strong>terakcija z družbenim okoljem.Nekatere temeljne spremembe v vzgojno-sociali<strong>za</strong>cijski funkciji sodobne druž<strong>in</strong>e, ki jih navajaPediček (1965, str. 8 – 11), so:− Krčenje mnogih sociali<strong>za</strong>cijskih funkcij, ki jih je stara druž<strong>in</strong>a še imela, a jih sodobna nemore več izvrševati. Tako je z izobraževalno funkcijo, poklicno-pripravljalno, poklicnoselekcijsko<strong>in</strong> poklicno-prilagoditveno funkcijo. Enako je z zdravstveno, telesno-vzgojno,estetsko <strong>in</strong> seksualno vzgojno funkcijo sodobne druž<strong>in</strong>e. Vse te prv<strong>in</strong>e vzgojnosociali<strong>za</strong>cijskegaprocesa prehajajo vedno bolj na družbo oziroma na njeni temeljnivzgojno- sociali<strong>za</strong>cijski ustanovi, to je šolo <strong>in</strong> vrtec.− To, da prevzema družba nase vedno številnejše vzgojno-sociali<strong>za</strong>cijske naloge, pa terja oddruž<strong>in</strong>e vedno bolj »kvalitetno« čustveno vzgojo v okviru doma. Od tod mnogo različnihpri<strong>za</strong>devanj pomagati druž<strong>in</strong>i pri vzgoji otrok, ki tečejo v smeri pedagoškega izobraževanjastaršev (na primer: Šola <strong>za</strong> starše) <strong>in</strong> v smeri neposrednega vodenja <strong>in</strong> svetovanja staršem.− Otrok je od prvega <strong>za</strong>četka svoje biološke eksistence tesno vključen v sistem družbene skrbi<strong>za</strong> nemoten osebnostni razvoj bodisi posredno prek druž<strong>in</strong>e ali neposredno prek različnihoblik otroškega varstva <strong>in</strong> socialnega dela.− Zaradi mnogih sprememb življenja <strong>in</strong> poklicne obremenitve očeta <strong>in</strong> matere ter <strong>za</strong>radikrčenja vitalnega obsega druž<strong>in</strong>e postaja druž<strong>in</strong>ska vzgoja polna čustvene obremenjenosti <strong>in</strong>polna različnih napetosti, kar pa zelo slabo vpliva na oblikovanje otrokovegauravnoteženega vedenja <strong>in</strong> odzivanja.20
−−−−−Pogosta velika čustvena, pa tudi osebnostna nezrelost staršev močno »nevrotizira« sodobnodruž<strong>in</strong>sko vzgojo staršev, jo razdvaja <strong>in</strong> jo sprem<strong>in</strong>ja v atmosfero prestižnega boja staršev<strong>za</strong> ljubezen pri otrocih.Vrednot, ki bi bile skupne staršem <strong>in</strong> otrokom, je vedno manj. Od tod vedno manjšemedsebojno razumevanje, kar onemogoča komunikacijo med generacijami, to pa uničujemožnost <strong>za</strong> oblikovalne dialoge med starši <strong>in</strong> otroki.Zaradi pogoste odsotnosti staršev se pojavlja upad kontrole nad otroki, zgodnjeosamosvajanje otrok, lastno empirično iskanje življenjskih vrednot, prepuščanje otrok lastnipobudi, iznajdljivosti <strong>in</strong> odločanju.Zaradi majhnosti druž<strong>in</strong>e se pojavlja težnja druž<strong>in</strong>skih članov po izpolnjevanju svojeduševne <strong>in</strong> socialne narave izven doma, kar pa starše ropa oblikovalne moči do otrok,otroke pa oblikovalnih vplivov staršev.Prisotna so večja pri<strong>za</strong>devanja po razumevanju <strong>in</strong> upoštevanju <strong>za</strong>konitosti otrokove narave<strong>in</strong> večje spoštovanje otrokove razvijajoče se osebnosti, kar sicer izvira iz dobre <strong>in</strong> naprednevzgojne teorije, a se nemalokrat končuje v slabi vzgojni praksi staršev.Za boljše razumevanje funkcij druž<strong>in</strong>e <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>skih odnosov si moramo pogledati tri koncepte:1. Za pove<strong>za</strong>nost človeka z druž<strong>in</strong>o je pomemben Stierl<strong>in</strong>ov koncept (Čač<strong>in</strong>ovič Vogr<strong>in</strong>čič1995, str. 126), ki govori o nerazrešljivi drami med starši <strong>in</strong> otroki, o popkovnici, ki človekapovezujeta iz roda v rod. To pomeni, da nas oblikujejo druž<strong>in</strong>ske izkušnje, pa tudi to, da sečlovek vse življenje na tak ali drugačen nač<strong>in</strong> spoprijema s svojimi starši. Starši so v svojistarševski vlogi delegirali otroka – mu dali poslanstvo, ki ga otrok mora opraviti <strong>za</strong>nje,mora oditi <strong>in</strong> ostati. Pojem delegiranosti <strong>za</strong>jema temeljno dramo vsake druž<strong>in</strong>e, dramoločitve, ki nikoli ne more biti popolna. Drama je nerešljiva, <strong>za</strong>to lahko vsak človek doseženeodvisnost od svoje druž<strong>in</strong>e le, če se od nje razmeji, kar pa lahko doseže s spravo. Ločitevmed starši <strong>in</strong> otroki se namreč ne more zgoditi v sovraštvu <strong>in</strong> boju, saj jih ta dva še boljpriklepata.2. Zavezništvo med staršema <strong>in</strong> ohranitev generacijskih razlik po Lidzu (prav tam) stapomembna v vseh obdobjih življenja druž<strong>in</strong>e. Zavezništvo pomeni, da starša drug drugegapodpirata v svojih vlogah, da v<strong>za</strong>jemno povečujeta občutke varnosti <strong>in</strong> gotovosti, da vsvojem odnosu do otrok upoštevata drug drugega, tako da se vlogi <strong>za</strong>koncev <strong>in</strong> staršev neizključujeta. Ohranitev generacijskih razlik pomeni, da starši v <strong>za</strong>dovoljevanju svojih potreb21
ne smejo postati odvisni od svojih otrok, otroka pa obvaruje pred tem, da bi moral postatirazbremenjevalec druž<strong>in</strong>skih konfliktov.3. Tretji koncept je koncept druž<strong>in</strong>e kot delovne skup<strong>in</strong>e po W. R. Bionu. Raziskovanjeprispevka slehernega druž<strong>in</strong>skega člana v vsakdanjem življenju omogoča sprem<strong>in</strong>janje vlog,postavljanje novih pravil <strong>in</strong> novo organiziranost <strong>in</strong> končno tudi pogajanje o delovnemprispevku. Delovna skup<strong>in</strong>a predpostavlja <strong>in</strong>dividuali<strong>za</strong>cijo <strong>in</strong> diferenciacijo meddruž<strong>in</strong>skimi člani, <strong>za</strong>vestno delitev dela, ki ga je znotraj druž<strong>in</strong>e <strong>in</strong> <strong>za</strong> druž<strong>in</strong>o potrebnoopraviti, <strong>za</strong> seboj pa potegne tudi sodelovanje vseh članov pri postavljanju ciljev <strong>in</strong> njihovoodgovornost <strong>za</strong> uresničevanje le-teh (Bion v: Čač<strong>in</strong>ovč Vogr<strong>in</strong>čič 1995, str. 138).Pomembno je, da ima v druž<strong>in</strong>ski delovni skup<strong>in</strong>i svoj prispevek tudi tisti član, ki potrebujepomoč, saj njegova participacija pri skupnih ciljih prispeva k dobremu občutku lastnevrednosti <strong>in</strong> ohranjanju ter varovanju uč<strong>in</strong>kovitosti »osebne niše«.Druž<strong>in</strong>a je v moderni družbi izgubila številne funkcije, vendar pa njena pomembnost ni upadla.Institucije, kot so npr. podjetja, politične stranke, vrtci, šole, socialne ustanove, so sedajspecializirane <strong>za</strong> funkcije, ki jih je nekoč opravljala druž<strong>in</strong>a. Parsons meni, da je druž<strong>in</strong>a skorajpopolnoma brez funkcij na »makroskopskih ravneh«. Vendar pa to ne pomeni, da je pomendruž<strong>in</strong>e upadel, postala je le bolj specializirana. Parsons trdi, da je njena vloga še vednobistvena. Izguba določenih funkcij je torej povzročila, da so preostale funkcije postale boljpomembne. Young <strong>in</strong> Willmott ter Dennis sklepajo, da se pomen čustvene podpore, ki jo nudijodruž<strong>in</strong>ska razmerja, povečuje, ko druž<strong>in</strong>a izgublja množico svojih funkcij. Vendar pa se vsisociologi ne bi str<strong>in</strong>jali s tem, da je druž<strong>in</strong>a izgubila mnogo svojih funkcij. Fletcher tako sklepa,da druž<strong>in</strong>a ni le ohranila svojih funkcij, temveč so te postale bolj določene <strong>in</strong> pomembne.Specializirane <strong>in</strong>stitucije (šole, vrtci, bolnišnice) niso izr<strong>in</strong>ile funkcij druž<strong>in</strong>e, temveč so jihdopolnile <strong>in</strong> izboljšale. Flecher <strong>in</strong> mnogi drugi torej <strong>za</strong>govarjajo trditev, da nekatere od tehfunkcij niso bile izgubljene, <strong>in</strong> sklepajo, da so bile stare funkcije nadomeščene z novimi. Iz vsehteh zornih kotov pa druž<strong>in</strong>a ostaja ključna <strong>in</strong>stitucija (Haralambos, Holborn 2001, str. 365-367).Če torej vrtec dopolnjuje funkcijo druž<strong>in</strong>e, je toliko bolj pomembno kvalitetno <strong>in</strong> obojestranskosodelovanje med vrtcem <strong>in</strong> starši. Vrtec je staršem lahko v pomoč <strong>in</strong> podporo pri izpolnjevanjufunkcij druž<strong>in</strong>e, ne le s tem, da omogoča varstvo v njihovem delovnem času, temveč tudi, da sstrokovnim znanjem vzgaja njihovega otroka. Funkciji druž<strong>in</strong>e <strong>in</strong> vrtca se torej medsebojnoprepletata <strong>in</strong> dopolnjujeta, kar pa se doseže z usklajevanjem <strong>in</strong> sodelovanjem, o čemer bomoposebej govorili v poglavju Sodelovanje vrtca s starši.22
Attachment(s) to this Agenda Item:1. Letter from Debbie McAfee
pogoje, <strong>in</strong> sicer program, ki ustre<strong>za</strong> starosti predšolskih otrok (Eurybase The InformationDatabase … 2001/02).Kar <strong>za</strong>deva starše, je v ZVrt (2005) opredeljeno določanje plačila staršev (30. člen ZVrt 2005),posledice neplačevanja staršev ter evidenca plačil staršev <strong>in</strong> evidenca socialnega položajadruž<strong>in</strong>. ZVrt (2005) torej določa zgolj področje f<strong>in</strong>anciranja vrtca s strani staršev. Osodelovanju s starši na področju vzgoje v ZVrt (2005) ne <strong>za</strong>sledimo ničesar.ZOFVI (2007) pa določa sestavo sveta javnega vrtca (46. člen) <strong>in</strong> sicer trije predstavnikiustanovitelja, trije predstavniki delavcev <strong>in</strong> trije predstavniki staršev. S tem členom staršemdodeljuje podlago <strong>za</strong> enakovreden delež soustvarjanja <strong>in</strong> sodelovanja v vrtcu kot ustanoviteljem<strong>in</strong> <strong>za</strong>poslenim v vrtcu. 49. člen pa opredeljuje naloge ravnatelja, ki je hkrati pedagoški vodja <strong>in</strong>poslovni organ javnega vrtca. Med mnogimi nalogami <strong>za</strong>sledimo tudi dve, ki vsebujetasodelovanje s starši - ravnatelj skrbi <strong>za</strong> sodelovanje <strong>za</strong>voda s starši (roditeljski sestanki,govorilne ure <strong>in</strong> druge oblike sodelovanja) ter obvešča starše o delu vrtca oziroma šole <strong>in</strong> ospremembah pravic <strong>in</strong> obveznosti učencev, vajencev <strong>in</strong> dijakov.Ideje <strong>in</strong> aktivnost staršev <strong>za</strong>stopajo predstavniki staršev, ki so organizirani v svet staršev.Citiram 66. člen ZOFVI (2007), ki opredeljuje svet staršev: »Za organizirano uresničevanje<strong>in</strong>teresa staršev se v javnem vrtcu oziroma šoli oblikuje svet staršev. Tehnično <strong>in</strong> f<strong>in</strong>ančnopodporo <strong>za</strong> delovanje sveta staršev <strong>za</strong>gotavlja vrtec oziroma šola. Svet staršev je sestavljentako, da ima v njem vsak oddelek po enega predstavnika, ki ga starši izvolijo na roditeljskemsestanku oddelka.Prvi sklic sveta staršev opravi ravnatelj.Svet staršev:− predlaga nadstandardne programe,−−−−−−−daje soglasje k predlogu ravnatelja o nadstandardnih storitvah,sodeluje pri nastajanju predloga programa razvoja vrtca oziroma šole, vzgojnega načrta, pripravilih šolskega reda ter da mnenje o letnem delovnem načrtu,daje mnenje o kandidatih, ki izpolnjujejo pogoje <strong>za</strong> ravnatelja,razpravlja o poročilih ravnatelja o vzgojno-izobraževalni problematiki,obravnava pritožbe staršev v zvezi z vzgojno-izobraževalnim delom,voli predstavnike staršev v svet vrtca oziroma šole <strong>in</strong> druge organe šole,lahko sprejme svoj program dela sodelovanja s šolo, zlasti glede vključevanja v lokalnookolje,26
−−−samostojno ali v sodelovanju z delavci šole lahko ustanavlja oziroma oblikuje delovneskup<strong>in</strong>e <strong>za</strong> posamezna področja vzgojno-izobraževalnega dela <strong>in</strong> projekte,oblikuje <strong>in</strong> daje mnenje v postopku imenovanja ravnatelja,opravlja druge naloge v skladu z <strong>za</strong>konom <strong>in</strong> drugimi predpisi.Sveti staršev se lahko povežejo v lokalne oziroma regionalne aktive svetov staršev. Lokalnioziroma regionalni aktivi svetov staršev lahko ustanovijo nacionalno zvezo aktivov.Iz <strong>za</strong>konskega določanja sodelovanja s starši lahko razberemo, da so starši nujno vključeni vvzgojno-izobraževalni proces <strong>in</strong>stitucije.Sodelovanje s starši prav tako določa 119. člen ZOFVI-ja (2007), ki opredeljuje obseg vzgojnoizobraževalnegadela vzgojiteljice <strong>in</strong> sicer sodelovanje s starši označuje kot delovno obveznostvzgojiteljice. Oblike sodelovanja <strong>za</strong>konsko niso opredeljene, so pa stvar strokovnepodkovanosti vzgojiteljice, da zna prepoznavati potrebe <strong>in</strong> <strong>in</strong>terese staršev. Od vrtca do vrtca sete oblike razlikujejo, kar si bomo natančneje ogledali v empiričnem delu diplomske naloge.4.2.TIPI VRTCEVV tem delu naloge bomo najprej opredelili pojma <strong>za</strong>sebni <strong>in</strong> javni vrtec, nato pa si bomoogledali različne tipe vrtcev.4.2.1.Opredelitev pojma <strong>za</strong>sebni <strong>in</strong> javni vrtecPojem <strong>za</strong>sebni vrtec se uporablja <strong>za</strong> tiste vrtce, ki jih ne ustanovi država <strong>in</strong> <strong>za</strong>to uživajorelativno neodvisnost. Neodvisni oz. svobodni vrtci so danes v Evropi vedno bolj odvisni odjavnih sredstev, v marsičem se zgledujejo po javnih vrtcih <strong>in</strong> so pod nadzorom državnih<strong>in</strong>špekcij. Razlike med javnimi <strong>in</strong> <strong>za</strong>sebnimi vrtci so vedno bolj <strong>za</strong>brisane, tako da analitikisistemov pogosto dobijo občutek, da se je jasna <strong>in</strong> stroga ločnica ohranila samo še vpoimenovanju (Krek <strong>in</strong> Šimenc 1996, str. 11).27
Poudariti pa moramo, da staršem pomembno razliko med javnim <strong>in</strong> <strong>za</strong>sebnim vrtcempredstavlja f<strong>in</strong>anciranje, saj <strong>za</strong>sebnemu vrtcu pripada <strong>za</strong> posameznega otroka 85% sredstev, kijih lokalna skupnost <strong>za</strong>gotavlja <strong>za</strong> otroka v javnem vrtcu.Zasebne vrtce druži to, da se ne naslavljajo na otroka kot otroka oziroma na državljana kotdržavljana, temveč navadno predpostavljajo neko specifično opredelitev: pripadnik te <strong>in</strong> teveroizpovedi, <strong>za</strong>govornik posebnih vzgojnih načel ipd.Gledano iz vidika celote so <strong>za</strong>sebni vrtci odvisni od javnih, kajti javni bodo sprejeli vse tisteotroke, ki se ne bodo odločili <strong>za</strong> nič posebnega. Še več: pogosto prav to, da <strong>za</strong>sebni vrtci nesprejmejo vsakega otroka, da otroke izbirajo oz. izključijo, postane razlog <strong>za</strong> izbiro <strong>za</strong>sebnegavrtca <strong>in</strong> osnova <strong>za</strong> tisto specifično ozračje v njih (etos vrtca), ki ga starši pogosto omenjajo,kadar jih sprašujejo, <strong>za</strong>kaj so otroka vpisali v <strong>za</strong>sebni vrtec. Obisk <strong>za</strong>sebnega vrtca ni ne <strong>za</strong>starše ne <strong>za</strong> otroka nekaj samoumevnega, temveč plod premisleka <strong>in</strong> posebne odločitve (Krek <strong>in</strong>Šimenc 1996, str. 14-15).Zasebno organizirana predšolska vzgoja ni le notranje razčlenjena <strong>in</strong> sestavljena iznajrazličnejših <strong>in</strong>stitucij predšolske vzgoje, bistveno je, da elementi prostora <strong>za</strong>sebne predšolskevzgoje lahko privzemajo najrazličnejše funkcije - od prenašanja religioznih <strong>in</strong> filozofskihnazorov, uvajanje novih pedagoških metod, hitrejšega odzivanja na nove potrebe družbe <strong>in</strong> duhanove dobe ter protesta proti zbirokratiziranim javnim vrtcem. (Stampa v Krek <strong>in</strong> Šimenc 1996,str. 22).Zasebni vrtci staršem omogočajo izbiro med različnimi programi. Zagotavljajo jim možnost, da<strong>za</strong> svojega otroka izberejo tako obliko vzgajanja, ki je v skladu z njihovim nravstvenim <strong>in</strong>verskim prepričanjem.4.2.2.Javni vrtecJavni vrtci so najbolj razširjena <strong>in</strong>stitucija <strong>za</strong> predšolske otroke. Skoraj ob vsaki osnovni šol<strong>in</strong>ajdemo tudi vrtec.Začetek prvih vrtcev je mogoče <strong>za</strong>slediti v 18. stoletju, ko otroka niso več dojemali le kotpomanjšanega odraslega <strong>in</strong> ga poslali na delo takoj, ko je bil <strong>za</strong> to zmožen. Nekateri pomembnimožje <strong>in</strong> žene so <strong>za</strong>čeli z zbiranjem <strong>in</strong> vzgajanjem otrok mlajših od sedem let (Becchi idr.1996).28
Danes so vrtci že zelo razširjena predhodnica obveznega šolanja, saj sta v več<strong>in</strong>i druž<strong>in</strong><strong>za</strong>poslena oba starša.Ne gre pa samo <strong>za</strong> problem varstva otroka v delovnem času staršev, pač pa se čedalje večstaršev <strong>za</strong>veda pomena vrtca <strong>za</strong> otrokov psiho-socialni razvoj.Nekateri vidiki vzgoje predšolskih otrok so predstavljeni v Kurikulumu <strong>za</strong> vrtce. Eden od tehvidikov je tudi izboljšanje <strong>in</strong>formiranja <strong>in</strong> sodelovanja s starši, v nadaljevanju pa kurikulum šepodrobneje <strong>in</strong> konkretneje opiše nekaj načel, v čem <strong>in</strong> kako naj bi sodelovanje s starši potekalo:− staršem mora biti javno dostopno pisano <strong>in</strong> ustno obvestilo o različnih ponudbah programovv vrtcu;− starši imajo pravice do sprotne izmenjave <strong>in</strong>formacij <strong>in</strong> poglobljenega razgovora o otroku zvzgojiteljico <strong>in</strong> pomočnico, s svetovalno službo;− starší imajo pravice do postopnega uvajanja otrok v različne programe vrtca; posebno je topomembno ob <strong>za</strong>četnem uvajanju otroka v vrtce, da se starši <strong>in</strong> vzgojiteljica dogovorijo onajbolj sprejemljivem nač<strong>in</strong>u vključevanja otroka v vrtec;− starši imajo pravice sodelovati pri načrtovanju življenja <strong>in</strong> dela v vrtcu <strong>in</strong> v oddelku ter podogovoru z vzgojiteljico aktivno sodelovati pri vzgojnem delu, pri tem pa morajo staršiupoštevati strokovno avtonomnost vrtca (npr. ob prihodu v vrtec ali v dopoldanskem oz.popoldanskem času se lahko starši krajši ali daljši čas <strong>za</strong>držijo v igralnici <strong>in</strong> se vključijo vrazlične dejavnosti v dogovoru z vzgojiteljico)− pri stiku s starši je treba spoštovati <strong>za</strong>sebno sfero druž<strong>in</strong>, njihovo kulturo, identiteto, jezik,svetovni nazor, vrednote, prepričanja, stališča, navade <strong>in</strong> običaje, dosledno upoštevat<strong>in</strong>jihovo pravice do <strong>za</strong>sebnosti <strong>in</strong> varstva osebnih podatkov;− staršem <strong>za</strong>gotoviti stalno <strong>in</strong>formiranje preko publikacije o vrtcu <strong>in</strong> preko oglasnih desk predigralnico ter sistematično seznanjanje z njihovimi pravicami <strong>in</strong> odgovornostmi (Kurikulum<strong>za</strong> vrtce, 1999, str. 15).Seveda pa se vrtec od vrtca razlikuje. Kurikulum je napisan <strong>za</strong> vse vzgojiteljice v vrtcih, odvsakega posameznika pa je odvisno, kako uspešno bo napisano prenesel v prakso.29
4.2.3.Zasebni vrtci4.2.3.1.Katoliški vrtecPoleg javnih vrtcev imamo v Sloveniji tudi različne <strong>za</strong>sebne vrtce. Zadnje čase se je uveljavilavečja svoboda v izražanju svoje vere <strong>in</strong> <strong>za</strong>čeli so nastajati katoliški vrtci. Niso nastajali kotkonkurenca javnih vrtcev, saj so se porajali tam, kjer je bilo otrok <strong>za</strong> javne vrtce preveč.Opazilo se je, da so bili nastajajoči katoliški vrtci pozitivna konkurenca javnih vrtcev. Ko so se<strong>za</strong>čeli pojavljati, se je kvaliteta javnih vrtcev marsikje spremenila. Katoliški vrtci so bilialternativa javnim vrtcem, saj so vernim staršem (<strong>in</strong> tistim, ki so sprejeli ta program)omogočali, da so svoje otroke dali v vrtec, ki jih bo vzgajal po krščanskih načelih.Otrokom poleg rednih oblik omogočajo tudi življenje v starostno komb<strong>in</strong>iranih skup<strong>in</strong>ah. Takose otroci učijo živeti z drugačnimi – bolj ali manj sposobnimi od sebe ter razumevanja <strong>in</strong>odgovornosti do drugih. Hkrati jim taka razporeditev v skup<strong>in</strong>e omogoča bivanje z osebami, nakatere jih vežejo močne čustvene vezi – z bratci <strong>in</strong> sestricami.Več<strong>in</strong>a oblik sodelovanja s starši v katoliških vrtcih je prepleteno z versko vseb<strong>in</strong>o.Organizirajo razne slovesnosti v pove<strong>za</strong>vi s krščanskimi prazniki, se nanje pripravljajo zdelavnicami ali z duhovnimi vajami. V srečanja s starši vpletejo molitev, duhovno misel, alikako drugače starše spodbujajo k vzgoji <strong>za</strong> krščanske vrednote.4.2.3.2.Montessori vrtecIme je dobil po italijanski zdravnici Mariji Montessori, ki je ustanovila Otroško hišo (Casa deiBamb<strong>in</strong>i). Želela je, da bi bila soba, v kateri so se zbirali otroci, kar najmanj podobna šoli, saj jev njej želela predvsem početi stvari povsem drugače od tistih, ki so se dogajale v šolah.Potrudila se je <strong>in</strong> naročila učne pripomočke <strong>za</strong> te otroke po vzoru tistih, ki jih je uporabljala pridelu z duševno <strong>za</strong>ostalimi otroki. Ti pripomočki so dobili ime »didaktični pripomočki«, kiomogočajo otrokom, da se skozi preizkušanje <strong>in</strong> napake sami učijo. Njeno osnovno načelo jebilo, naj otroci sami spoznavajo. Delo vzgojiteljice naj bi bilo le v tem, da otrokom pripravispodbudno okolje. Le-ti pa naj bi sami izbirali, kaj bi počeli <strong>in</strong> sami odkrivali, kaj je spripomočki mogoče storiti. Zagovarjala je stališče, da je napak otroke siliti k učenju. Trdila je,da se otroci želijo učiti, če jim le ponudimo primerne pripomočke <strong>in</strong> izkušnje. Ti »didaktičnipripomočki« pomagajo k razumskemu razvoju, k razvoju zbranosti, koord<strong>in</strong>acije,samostojnosti, sociali<strong>za</strong>cije <strong>in</strong> občutka <strong>za</strong> red.30
Iz tega lahko vidimo, da je bistvo Montessorijeve v prepričanju, da si otroci želijo delati <strong>in</strong> dabodo <strong>za</strong>vestno delali, če jim omogočimo delo, ki je primemo njihovi starosti <strong>in</strong> stopnji razvoja.Marija Montessori je iz opazovanja otrok razvila svojo metodo. Le-ta je nastala iz tega, kar sootroci počeli spontano. Marija je bila prepričana, da otroci sami najbolje vedo, kako naj seučijo. In prav to misel, da se proces učenja <strong>za</strong>čenja pri otroku <strong>in</strong> ne pri učitelju, so prevzeli tud<strong>in</strong>ekateri, ki se z njo ne str<strong>in</strong>jajo v vseh pogledih na poučevanje (Pollard 1997, str. 5-7).Značilno je, da je igralnica razdeljena na štiri osnovna področja: matematiko, jezik, vsakdanježivljenje <strong>in</strong> področje <strong>za</strong>znavanja. Ob tem pa sta enako pomembni <strong>in</strong> prepleteni še področji:umetnost (likovna, glasbena) <strong>in</strong> znanost (biologija, kemija, fizika, geografija, zgodov<strong>in</strong>a)(Pollard 1997, str. 9).Nekatere oblike sodelovanja s starši, ki so značilne le <strong>za</strong> montessori vrtce, so opazovanje voddelku, izvajanje predstavitev v oddelku, izdelovanje, vzdrževanje materialov ter večer zmamami <strong>in</strong> večer z očeti.Poglejmo si še cilje montessori vzgoje:−spodbujanje samodiscipl<strong>in</strong>e, samospoznavanja <strong>in</strong> samostojnosti,−−spodbujanje navdušenja <strong>za</strong> učenje,je sistematičen pristop k reševanju težav <strong>in</strong> pridobivanju »akademskih« spretnosti (Kordeš2002, str. 5).Sklepamo lahko, da se vse dogaja v veliki umirjenosti <strong>in</strong> v <strong>in</strong>dividualnem pristopu k otroku. Potej metodi se otroci s pomočjo ponujenega materiala sami od sebe naučijo pisanja <strong>in</strong> branja terračunanja. Montessori metoda pa je predvsem učenje <strong>za</strong> življenje. Otrok dela v ozračjuspoštovanja, svobode <strong>in</strong> odgovornosti.4.2.3.3.Waldorfski vrtecV Sloveniji poznamo tudi waldorfske <strong>za</strong>sebne vrtce, ki izvajajo program waldorfske vzgoje <strong>za</strong>predšolske otroke. Waldorfska pedagogika (pedagogika Rudolfa Ste<strong>in</strong>erja) izhaja i<strong>za</strong>ntropozofije - duhovne znanosti <strong>in</strong> pojmuje otroka kot fizično, duševno <strong>in</strong> duhovno bitje.Nekatere oblike sodelovanj, ki se uporabljajo v slovenskih waldorfskih vrtcih, so seznanitevstaršev z osnovami waldorfske pedagogike <strong>in</strong> organi<strong>za</strong>cijo vrtca, vzgojiteljica obišče otroka nadomu, če jo starši povabijo, starševski večeri, na katerih se obravnavajo pedagoška <strong>in</strong> druga31
vprašanja. Vrtec tudi predlaga staršem, da eden ali več izmed njih prev<strong>za</strong>me vlogo <strong>za</strong>upnika.Naloga <strong>za</strong>upnika je povezovanje vrtca <strong>in</strong> staršev. Zaupnik sprejema <strong>in</strong> posreduje predlogestaršev vrtcu <strong>in</strong> obratno, skrbi <strong>za</strong> ohranjanje dobrih odnosov med starši <strong>in</strong> vzgojiteljicami,pomaga pri organi<strong>za</strong>ciji delovnih akcij, izletov, prireditev (http://www.waldorfski.si./vzg.html).4.3.PREDŠOLSKA VZGOJA V <strong>VRTCU</strong>Vzgoja predšolskih otrok poteka v druž<strong>in</strong>i, vrtcu <strong>in</strong> prek drugih dejavnikov okolja, v kateremotrok živi. Institucionalna predšolska vzgoja <strong>za</strong>jema tako nego <strong>in</strong> varstvo kot tudi vzgojo <strong>in</strong>izobraževanje otrok (Batistič Zorec 2003, str. 18). Za oblikovanje koncepta predšolske vzgoje vvrtcu predstavlja pomemben okvir poznavanje otrokovega razvoja. Predšolski kurikulumi neizhajajo le iz ene teoretske smeri, temveč združujejo spoznanja različnih razvojno- psihološkihteorij, pri tem se opirajo predvsem na avtorje, kot so Piaget, Bruner, Vigotski, Freud, Erikson <strong>in</strong>na njihove sodelavce ter učence. Več<strong>in</strong>a sodobnih konceptov predšolske vzgoje poudarja otrokakot središče oz. izhodišče vzgojnega dela v vrtcu (Marjanovič Umek 2001, str. 27-28).Kurikulum <strong>za</strong> vrtce (1999, str. 18-19) navaja naslednje <strong>za</strong>konitosti otrokovega razvoja:−otrokov razvoj poteka skozi določene <strong>za</strong>poredne stopnje;−−−−−vsi psihični procesi (čustva, govor, mišljenje ...) se razvijajo v vseh razvojnih obdobjih;posamezna področja otrokovega razvoja so med seboj pove<strong>za</strong>na <strong>in</strong> prepletena (razvoj naenem področju vpliva na razvoj drugega področja <strong>in</strong> obratno);v otrokovem razvoju so prisotna časovna obdobja (t.i. kritična obdobja), ki so najboljustrezna <strong>za</strong> učenje posameznih spretnosti;potrebno je upoštevanje <strong>in</strong>dividualnih razlik v razvoju med otroki, predvsem v prvih letihnjihovega življenja;otrokov razvoj je pove<strong>za</strong>n s stalnim učenjem <strong>in</strong> poučevanjem, kar se kaže zlasti v razmerjumed otrokovim aktualnim <strong>in</strong> potencialnim razvojem.Predšolska vzgoja v vrtcu mora graditi na otrokovih zmožnostih <strong>in</strong> sposobnostih ter ga voditi kpridobivanju novih izkušenj, spoznanj, doživetij, <strong>in</strong> sicer tako, da pred otroka postavlja smiselne<strong>za</strong>hteve <strong>in</strong> probleme, ki vključujejo otrokovo aktivno učenje, mu omogočajo izražanje <strong>in</strong>čustveno doživljanje. Aktivno učenje predšolskega otroka temelji na neposredni aktivnosti spredmeti <strong>in</strong> pridobivanju konkretnih izkušenj z ljudmi <strong>in</strong> stvarmi, na notranji motivaciji <strong>in</strong>32
eševanju konkretnih problemov ter pridobivanju socialnih izkušenj. Dejavnost, ki v praksizdružuje temeljna načela predšolske vzgoje, je prav otroška igra. Preko nje poteka otrokovrazvoj <strong>in</strong> učenje v zgodnjem obdobju. Otroška igra je <strong>za</strong> otrokov razvoj pomembna <strong>za</strong>to, ker jenotranje motivirana, svobodna, odprta <strong>in</strong> <strong>za</strong> otroka prijetna (prav tam, str. 19).Predšolsko obdobje ima izredno velik pomen <strong>za</strong> ves človekov nadaljnji razvoj. Vstop v vrtecpomeni <strong>za</strong> otroka prvi korak v širše socialno okolje <strong>in</strong> je prva pomembna prelomnica vnjegovem življenju. Vrtec je <strong>za</strong> otroka drugi dom, saj v njem preživi od osem do deset urdnevno. Vrtec mora <strong>za</strong>dovoljevati vse tiste otrokove potrebe, ki bi mu jih sicer <strong>za</strong>dovoljevaldom. Da se bo otrok uspešno razvijal, se mora v vrtcu počutiti dobro. Pomembno je, da otrok vvrtcu doživlja občutja <strong>za</strong>dovoljstva, varnosti, sprejetosti, domačnosti, ljubljenosti, umirjenosti <strong>in</strong>stalnosti, pomembno je torej zdravo <strong>in</strong> varno okolje, v katerem igra odločujočo vlogovzgojiteljica (Erženičnik Pačnik 1998, str.177-179). Predšolski otrok je zelo aktiven, radraziskuje <strong>in</strong> spoznava okolje. Naloga odraslega je, da ga pri tem usmerja <strong>in</strong> mu pomagarazumeti okolje, v katerem živi. Ob stiku z okoljem se otrok nenehno uči, okolje ga spodbuja kustvarjalnosti (Korenjak 2006, str. 72).Kurikulum <strong>za</strong> vrtce (1999, str.22) opredeljuje odrasle osebe v vrtcu kot osebe, ki s svojimvedenjem v celoti delujejo spodbudno <strong>in</strong> pomirjajoče, vljudnost <strong>in</strong> spoštovanje v njihovikomunikaciji <strong>in</strong> vedenju naj bi bila zgled <strong>za</strong> otroke. Vzgojiteljica oz. pomočnica vzgojiteljice jeves čas z otroki <strong>in</strong> med otroci; v vseh teh <strong>in</strong>terakcijah je odrasla oseba posredna usmerjevalka <strong>in</strong>praviloma zgled <strong>za</strong> prijetno <strong>in</strong> prijazno komunikacijo. Med pomembne elemente <strong>in</strong>terakcijemed otroki ter med otroki <strong>in</strong> odraslimi sodijo:− pogostost pozitivnih <strong>in</strong>terakcij z otroki (nasmeh, prijem, dotik ...);−−−−−−spodbujanje otrok k delitvi izkušenj, idej <strong>in</strong> počutja;spodbujanje k <strong>za</strong>stavljanju vprašanj;pozorno <strong>in</strong> spoštljivo poslušanje;odzivanje na otrokova vprašanja <strong>in</strong> prošnje;uporaba pozitivnih navodil (npr. reševanje konfliktov na socialno sprejemljiv nač<strong>in</strong>);spodbujanje ustrezne neodvisnosti pri otroku.Vzgojiteljica starše obvešča o psihičnih procesih <strong>in</strong> posameznih področjih razvoja, ki jih njihovotrok že dosega, da lažje tudi sami od njega pričakujejo <strong>in</strong> <strong>za</strong>htevajo tiste spretnosti <strong>in</strong> znanja, kiso v skladu z otrokovo trenutno razvojno stopnjo.33
5.IZOBRAŽEVANJE STARŠEVMnogi starši oziroma partnerji, ki bodo to šele postali, se želijo kar najbolje pripraviti na vlogostarša. Veliko se govori o usklajevanju časa, ki ga nameniti službi <strong>in</strong> karieri, ter časa, ki gaposvetiti druž<strong>in</strong>i, saj tempo življenja ni naklonjen umirjenemu druž<strong>in</strong>skemu življenju. Starši biradi čim več vedeli o razvoju njihovega otroka, potrebah, nač<strong>in</strong>ih <strong>za</strong>dovoljevanj teh potreb, opasteh površne vzgoje, ne<strong>za</strong>dostnega izkazovanja pozornosti <strong>in</strong> ljubezni do otrok, o pravilnempostavljanju meja <strong>in</strong> o razmerju pravice – dolžnosti otroka.V vzgoji receptov ni. Pšunder temu dodaja: »…sicer pa tudi zdravila, ki jih dobimo na recept,ne pomagajo vsem ljudem enako« (Pšunder 1998, str. 7). Prav tako tudi ni ene same poti <strong>za</strong>dobro starševstvo, kar pa nam ne sme vzeti optimizma, temveč dajati vedno znova moči,poguma <strong>in</strong> volje, da to iščemo <strong>in</strong> odkrivamo tisto pot, po kateri bomo mi najbolj uspešni <strong>in</strong>uč<strong>in</strong>koviti.Že Platon <strong>in</strong> Aristotel sta širila idejo o pomembnosti nalog starševstva, <strong>za</strong> katero je potrebnodoločeno znanje. Komensky je poudarjal, da je pedagoško neznanje staršev nevarno <strong>za</strong> otroke,Rousseau je menil, da starši nosijo največjo odgovornost <strong>za</strong> vzgojo otrok, Frobel je dajal velikpomen v razvoju otrok materi, Pestalozzi je poudarjal vitalno vlogo staršev pri vzgoji (Maleš vPšunder 1998, str. 81).Danes se <strong>za</strong> izobraževanje staršev, ki je del druž<strong>in</strong>ske andragogike, pojavljajo različni term<strong>in</strong>i:izobraževanje <strong>za</strong> starševstvo, svetovalno delo <strong>za</strong> starše, izobraževanje <strong>za</strong> druž<strong>in</strong>sko življenje,delo s starši. Različne poglede <strong>za</strong>sledimo tudi glede tega, kaj izobraževanje staršev obsega povseb<strong>in</strong>i: pomoč staršem <strong>za</strong> uč<strong>in</strong>kovitejše starševstvo, obseg celotnega druž<strong>in</strong>skega življenja,vprašanja v zvezi z vzgojo otrok, razvoj posameznikove osebnosti. (Pšunder 1998)Glede na opredelitev izobraževanja staršev so postavljeni tudi cilji:− pomoč staršem, da znajo poiskati ustrezne strokovnjake,−−pomoč neuspešnim staršem,pomoč staršem <strong>za</strong> vzpostavitev pozitivnih odnosov med njimi <strong>in</strong> otroki (prav tam).Odnos do izobraževanja se od starša do starša razlikuje. Ličnova (Ličen 1999) starše razdeli vtri skup<strong>in</strong>e, glede na stopnjo str<strong>in</strong>janja z izobraževanjem:35
1. Starši, ki izobraževanje sprejmejo z veliko <strong>za</strong>držki, se ne poslužujejo revij ali knjig, ki sonamenjeni vzgoji otrok, ter se ne <strong>za</strong>nimajo <strong>za</strong> organizirane oblike izobraževanja. Menijo, dase največ naučijo ob otrocih iz izkušenj.2. Starši, ki izobraževanje sprejmejo, vendar le v primeru, da rešuje dejanske probleme,odpravlja težave. Izobraževanju pripisujejo zgolj kurativno vlogo.3. Starši, ki izobraževanje povsem sprejemajo, ga razumejo kot preventivo <strong>in</strong> se jim <strong>za</strong>to zdipopolnoma smiselno <strong>in</strong> potrebno.Različen odnos staršev do izobraževanja pa moramo upoštevati, ko oblikujemo različneprograme, ko razmišljamo o motivaciji staršev <strong>in</strong> že na samem <strong>za</strong>četku, ko do starševpristopamo.Institucij <strong>in</strong> organi<strong>za</strong>cij, ki se ukvarjajo z izobraževanjem staršev, je na prvi pogled malo, a tavtis nastane predvsem <strong>za</strong>to, ker največkrat to ni primarna dejavnost organi<strong>za</strong>cij, v okviru katerihpoteka. Organi<strong>za</strong>cije, ki se ukvarjajo z izobraževanjem staršev, ki jih navaja Ličnova (Ličen,1997):− ustanove, ki jih obiskujejo otroci, kot so vrtci, šole, društva, Cerkev …,−−−−−−−zdravstvene ustanove; šole <strong>za</strong> bodoče starše, svetovanje <strong>za</strong> doječe matere, izobraževalniprogrami <strong>za</strong> starše bolnih, hendikepiranih otrok,ljudske univerze <strong>in</strong> andragoške ustanove,centri <strong>za</strong> socialno delo; ukvarjajo se predvsem s starši posvojenih otrok, rejniki,mediji: televizija, časopisi, revije, radio, zbirke …,svetovalni centri, ki se ukvarjajo s šolsko, zdravstveno <strong>in</strong> mentalno-higiensko problematiko,knjižnice s centri <strong>za</strong> samostojno učenje ali kot organi<strong>za</strong>torji raznih predavanj,izobraževalnih srečanj <strong>za</strong> starše,skupnost, kot je soseska, lokalna skupnost.Največkrat se starši izobražujejo v <strong>in</strong>stitucijah, ki jih obiskujejo njihovi otroci. Gre največkrat<strong>za</strong> sodelovanje <strong>in</strong>stitucije s starši z glavnim ciljem usklajevati pričakovanja, cilje, metode… privzgoji <strong>in</strong> izobraževanju otrok, tako s strani staršev kot tudi s strani <strong>in</strong>stitucije. Ponavadi gre <strong>za</strong>neformalno izobraževanje v obliki roditeljskih sestankov, predavanj <strong>za</strong> starše, govorilne ure…36
Za starše je to znanje najbolj razširjena organizirana oblika pridobivanja znanja v naši praksi <strong>in</strong>naj bi pripomogla tudi k dvigovanju kakovosti domačega okolja, ki vpliva na vzgojo <strong>in</strong>izobraževanje otrok.Tradicionalno izobraževanje staršev navadno vključuje predavanja na določeno temo, <strong>za</strong> kateropredavatelji menijo, da jo starši potrebujejo. Tema torej ni izbrana na podlagi potreb <strong>in</strong><strong>za</strong>nimanja staršev, <strong>za</strong>to je uč<strong>in</strong>kovitost teh predavanj pod vprašajem. Starši največkrat ostajajonedejavni opazovalci, predavanje pri njih lahko celo zbudi občutek ne<strong>za</strong>upanja v njihovestarševske sposobnosti. Starši bodo postali aktivni sodelavci le, če bomo upoštevali njihove<strong>in</strong>terese, le tako pa bo tudi izobraževanje uspešno.Zanimivi so izsledki ankete, ki jo je izvedla Ličnova <strong>in</strong> dajejo odgovor na vprašanje, kje starš<strong>in</strong>ajveč izvedo o vzgoji svojega otroka. Anketiranci kot vir učenja na prvem mestu navajajoknjige <strong>in</strong> revije, teh se poslužuje 45,7% vseh vprašanih. Sledijo sodelavci, prijatelji <strong>in</strong> znanci,nanje se jih obrača 42,7%. Na tretjem mestu je šola z 32,2%, nato TV <strong>in</strong> radio s skupno 27,5%.Kot vir učenja navajajo tudi stare starše 13,5%, izkušnje 8,6% <strong>in</strong> katehezo z 1,2% (Ličen 1999,str. 259).Ličnova ugotavlja, da starši <strong>za</strong>čnejo iskati znanje šele takrat, ko naletijo na problem, ki ga sam<strong>in</strong>e znajo rešiti. Knjige <strong>in</strong> revije kot vir izobraževanja uporabljajo starši z višjo formalnoizobrazbo, ki jim v pisnem gradivu ni težko poiskati tistega, kar potrebujejo. Starši, ki manjkratsežejo po knjigi, odgovore na svoja vprašanja raje poiščejo pri prijateljih <strong>in</strong> sodelavcih.Pogrešamo torej izobraževanje na <strong>za</strong>logo, ki bi jim omogočalo, da problem <strong>za</strong>čnejo reševatitakoj, morda celo, da do problema sploh ne bi prišlo, če bi bili vnaprej seznanjeni z dejavniki,na katere je dobro biti pozoren. Do marsikaterih nesporazumov med starši <strong>in</strong> otroki sploh ne biprišlo, če bi bili starši opremljeni z več znanja, ki <strong>za</strong>deva medosebne odnose, vzgojni stil,komunikacijske spretnosti ipd.Upoštevati moramo pravila <strong>in</strong> načela, ki sem jih podrobneje navedla v poglavju Načelasodelovanja s starši, pomembno pa je tudi, da je pripravljenost <strong>za</strong> sodelovanje oz. vizobraževanje prisotna med vsemi udeleženci – <strong>in</strong>stitucijo, starši, pa tudi otroki.37
5.1.POTREBE PO IZOBRAŽEVANJU STARŠEV» Karkoli se da spremeniti, je treba razvijati naprej, kjer pa so stvari nespremenljive, tam selahko spremenim jaz.« (Zalokar Divjak 2000, str. 136)Pri izobraževanju gre vedno <strong>za</strong> sprem<strong>in</strong>janje; trudimo se <strong>in</strong> verjamemo, da gre <strong>za</strong> sprem<strong>in</strong>janjena bolje, lepše. Zgornja misel nam da tistega optimizma, ki nam ga včasih v<strong>za</strong>me spoznanje, dasmo v vzgoji velikokrat nemočni, ko se nam zdi, da smo preizkusili že vse možne vzgojneprijeme <strong>in</strong> teorije, vidnih rezultatov pa ni <strong>in</strong> ni. Takrat je čas, da spremenimo sebe. To pa lahkostorimo le z učenjem. Takrat naletimo na željo, da bi nekaj spremenili, da ne bi bilo več takokot je, ampak da bi bilo bolje.Raziskava Prihodnost izobraževanja odraslih v Evropi (Eurodelphi 95) (Leirman, Krajnc, 1995)je poka<strong>za</strong>la, da odrasli prebivalci Slovenije uvrščajo potrebo po izobraževanju <strong>za</strong> dom <strong>in</strong>druž<strong>in</strong>o, kamor lahko štejemo tudi izobraževanje staršev, dokaj visoko. Stopnja pomembnostitovrstnega izobraževanja znaša 5,7 <strong>in</strong> je postavljena na četrto mesto, <strong>za</strong> razvojem osebnosti, datipomen življenju <strong>in</strong> učiti se učiti. V ostalih evropskih državah znaša ta stopnja 4,8, je torej nižjakot v Sloveniji <strong>in</strong> je na pred<strong>za</strong>dnjem mestu.Potreba je v anglosaksonski literaturi označena kot merljiva razlika med zdajšnjim <strong>in</strong> želenimstanjem.Ugotavljanje potreb po izobraževanju je neizogibna fa<strong>za</strong> pri načrtovanju izobraževanja. Le-tomora biti večplastno, z večfaznim postopkom:− z analizo dejavnosti, <strong>za</strong> katere je posameznika ali skup<strong>in</strong>o treba usposobiti, ali pa si <strong>za</strong> topri<strong>za</strong>deva sam (pri načrtovanju izobraževanja <strong>za</strong> starše v vrtcu bo pozornost usmerjena navzgojo otrok),− z določanjem znanja, spretnosti ali drugih osebnostnih lastnosti, ki jih <strong>za</strong> tako dejavnostpotrebuje (opredelili bodo znanja <strong>in</strong> zmožnosti, ki jih starši potrebujejo),− z ugotavljanjem posameznikovih znanj <strong>in</strong> izkušenj (upoštevati je potrebno znanja, ki jihstarši že imajo),− z določanjem njegovih potreb po izobraževanju (v <strong>za</strong>dnji etapi analize opredelimoizobraževalne potrebe).38
Fa<strong>za</strong> ugotavljanja znanja <strong>in</strong> iz tega izhajajočih želja <strong>in</strong> potreb udeležencev je <strong>za</strong> delo v različnihskup<strong>in</strong>ah udeležencev izobraževanja temeljnega pomena. Šele na podlagi tega si lahkopostavimo cilje izobraževanja. Ugotavljanje potreb je tesno pove<strong>za</strong>no z vrednotenjem, ki namves čas kaže položaj na poti do cilja (Mohorčič Špolar, 1996).Potrebe po izobraževanju staršev moramo ugotavljati tudi z vidika vseb<strong>in</strong>e (Ličen, 1999, str297). Glede na vseb<strong>in</strong>e se najpogostejše potrebe po izobraževanju staršev predšolskih otrokpovezujejo z:− izbruhi jeze <strong>in</strong> trme,−−−nagrajevanjem <strong>in</strong> kaznovanjem – motiviranjem otrok,tekmovalnostjo med brati <strong>in</strong> sestrami,navajanjem na osnovna pravila v druž<strong>in</strong>i <strong>in</strong> družbi (prav tam).Druž<strong>in</strong>e šoloobveznih otrok se ukvarjajo z:−prilagajanjem otrok na pravila,−−−−učnimi težavami,zdravstvenimi težavami,ne<strong>za</strong>nimanjem otrok,puberteto (prav tam).Starše mladostnikov pa najbolj obremenjujejo naslednji problemi, ki jih navezujejo na potrebepo izobraževanju staršev:− upornost,−−−−strah pred drogami <strong>in</strong> <strong>za</strong>svojenostjo,spolnost najstnikov,strah, da bodo mladostniki odšli od doma,strah pred motnjami hranjenja (prav tam).Tudi vseb<strong>in</strong>sko je izobraževalni program potrebno prilagoditi potrebam staršev. Kot vidimo, soteme, ki jih <strong>za</strong>nimajo, odvisne od starosti njihovih otrok <strong>in</strong> se navezujejo na specifičneprelomnice oz. značilnosti posameznega obdobja, ki od staršev <strong>za</strong>htevajo največ angažiranosti<strong>in</strong> v druž<strong>in</strong>sko življenje pogosto pr<strong>in</strong>ašajo novo d<strong>in</strong>amiko.39
5.2.CILJI IZOBRAŽEVANJA STARŠEVKateri so glavni cilji izobraževanja staršev? Kaj želimo z izobraževanjem staršev doseči? Ternena<strong>za</strong>dnje, kakšne cilje si <strong>za</strong>stavijo starši sami, ko se vključijo v izobraževanje? Odgovore nata vprašanja bom poskušala najti v tem poglavju, saj so cilji tisti, ki nas pri neki dejavnostimotivirajo, usmerjajo <strong>in</strong> dajejo smisel.Izobraževanje staršev si <strong>za</strong> cilj postavlja preventivno delovanje, medtem ko je naloga druž<strong>in</strong>sketerapije reševanje problemov v kurativnem smislu. Pri postavljanju ciljev naletimo na dvevprašanji. Prvo se nanaša na vseb<strong>in</strong>o <strong>in</strong> spoznanja, ki naj bi jih starši z izobraževanjempridobili, drugo pa na stališča <strong>in</strong> vrednote, ki naj bi jih s pomočjo izobraževanja spremenili.Cilji se oblikujejo glede na to, katere lastnosti so v določenem okolju <strong>za</strong>želene <strong>in</strong> kaj se odstaršev pričakuje. Harman <strong>in</strong> Brim (Harman, Brim, 1980) navajata sedem tipov staršev, ki sepojavljajo kot <strong>za</strong>želeni v različnih obdobjih:1. ljubeči <strong>in</strong> razumevajoči starši, ki sprejemajo svojega otroka,2. starši, ki sledijo svoji vlogi,3. starši, ki razumejo otrokov razvoj,4. starši, ki prepoznavajo <strong>in</strong> razumejo vplive lastnega vedenja na otroka,5. starši kot reševalci problemov,6. starši, ki znajo voditi dom,7. sproščeni, naravni starši, ki se v svoji vlogi prijetno počutijo.S pomočjo izobraževanja želimo vplivati na starše, kajti samo izkušnje niso dovolj. Izkušnjemoramo miselno predelati <strong>in</strong> jih pove<strong>za</strong>ti v sistem znanja. Izobraževanje naj pripomore hkakovosti življenja staršev <strong>in</strong> s tem celotne druž<strong>in</strong>e (Ličen, 1997). Cilji izobraževanja staršev so<strong>in</strong>dividualno, znanstveno <strong>in</strong> socialno pogojeni, saj izhajajo iz potreb ljudi, razvitosti teorije <strong>in</strong>položaja druž<strong>in</strong>e v družbi.Cilje določajo:− Starši <strong>in</strong> njihove potrebe:To je osnovno izhodišče izobraževanja staršev. Ker se starši vključujejo v izobraževanje napodlagi lastne želje, izobraževanje v osnovi nima <strong>in</strong>tervencijskega značaja. Cilji so odvisni odstarosti otroka. Z vseb<strong>in</strong>ami programa lahko povežemo dva cilja: spoznavanje otroka, razvojnih40
značilnosti <strong>in</strong> otrokovih potreb ter spoznavanje razvoja odraslega <strong>in</strong> njegovih potreb. Končnicilj je samoizobraževanje staršev. Izobraževanje staršev naj bo odgovor na potrebe tistihstaršev, ki želijo več vedeti o svojih otrocih, jih drugače obravnavati <strong>in</strong> se o tem pogovarjati zdrugimi starši <strong>in</strong> strokovnjaki (Ličen, 1997).− Razvoj stroke, nova odkritja družbenih <strong>in</strong> drugih ved:Ob potrebah, ki jih izražajo starši, se pojavljajo tudi tiste izobraževalne potrebe, ki jih vidistroka <strong>in</strong> družba. Če izobraževanje izhaja le iz potreb, ki jih predpostavijo strokovnjaki, gre <strong>za</strong><strong>in</strong>tervencijsko dejavnost. Potrebe staršev <strong>in</strong> strokovnjakov pa imajo določene stične točke <strong>in</strong> sevsaj delno prekrivajo.Skozi razvoj stroke se sprem<strong>in</strong>jajo tudi cilji izobraževanja staršev. Odvisni so tudi od tega,kakšno vzgojo <strong>za</strong>govarjamo (represivno, permisivno). Sodobni strokovnjaki trdijo, da staršipotrebujejo znanje, vendar je naravni občutek najboljša osnova <strong>za</strong> ravnanje z otroki (prav tam).− Zahteve <strong>in</strong> možnosti družbe, ekonomske <strong>in</strong> tehnične spremembe, razvoj kulture:Cilj izobraževanja staršev je staršem vseskozi posredovati novo znanje ter jim razvijati novastališča, navade <strong>in</strong> spretnosti, glede na <strong>za</strong>hteve družbe <strong>in</strong> kulture, v kateri živijo, <strong>in</strong> njihove ciljepri vzgoji otrok. Vzroki <strong>za</strong> izobraževanje staršev so bili v različnih zgodov<strong>in</strong>skih obdobjihrazlični. Prve pobude so prihajale predvsem od verskih skupnosti, socialnih služb, ki so želeleizboljšati razmere v najbolj ogroženih druž<strong>in</strong>ah (prav tam).Arcus sicer govori o izobraževanju <strong>za</strong> druž<strong>in</strong>sko življenje vendar so glavni nosilci druž<strong>in</strong>skegaživljenja ravno starši <strong>in</strong> ker izobraževanje <strong>za</strong> druž<strong>in</strong>sko življenje v glavnem <strong>za</strong>deva starše, bompodala tudi nekatere poglede <strong>in</strong> cilje, ki jih navaja Arcus (1993).Za izobraževanje staršev je pomemben multidiscipl<strong>in</strong>aren pristop, saj mora tovrstnoizobraževanje pokrivati področja pedagogike <strong>in</strong> andragogike, psihologije, razvojne psihologije,sociologije, medic<strong>in</strong>e, ekonomije <strong>in</strong> še mnogih drugih področij znanosti (prav tam).Namen <strong>in</strong> cilj izobraževanja <strong>za</strong> druž<strong>in</strong>sko življenje je dopr<strong>in</strong>os k dobrobiti posameznika <strong>in</strong>celotne druž<strong>in</strong>e. Kot razloge <strong>za</strong> izobraževanje <strong>za</strong> druž<strong>in</strong>sko življenje Arcus navaja:− izobraževanje je v pomoč druž<strong>in</strong>am pri soočenju z aktualnimi socialnimi problemi,−določena znanja lahko preventivno preprečijo nekatere probleme, pravilno ravnanje vdruž<strong>in</strong>ah (»to do the right th<strong>in</strong>g«), bi preprečilo mnoge probleme v druž<strong>in</strong>i,41
−urejene druž<strong>in</strong>e imajo, poleg vloge preprečevanja, tudi velik pomen pri razvoju<strong>in</strong>dividualnih potencialov posameznika <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>e (Arcus idr. 1993).Na podlagi naštetih razlogov se je izoblikovalo precej izobraževalnih programov, kot so: učenjeo človeškem razvoju <strong>in</strong> vedenju v druž<strong>in</strong>i tekom življenjskega cikla, učenje o poroki, druž<strong>in</strong>skihvzorcev <strong>in</strong> procesih, o komunikaciji v odnosu, o konstruktivnem reševanju problemov,osebnostnem razvoju obeh partnerjev, kako najti pravo mejo med avtonomijo <strong>in</strong> pove<strong>za</strong>nostjo, okomunikacijskih spretnosti, spretnostih odločanja, idr. (prav tam)Če poskušamo odgovoriti na vprašanja na <strong>za</strong>četku tega poglavja, lahko rečemo, da so ciljiizobraževanje staršev podpreti starše v njihovi vlogi pri vzgoji otrok, jih vzpodbuditi kmedsebojni komunikaciji v druž<strong>in</strong>i ter prispevati k dobremu, <strong>za</strong>dovoljnemu <strong>in</strong> srečnemustarševstvu, ki se ne bo izogibalo reševanju problemov, ki se v druž<strong>in</strong>i nujno pojavijo. Starši najbi z izobraževanjem pridobili na samostojnejšemu iskanju pravega pomena <strong>in</strong> vloge starševstva,prepoznavanju izkušenj dobre prakse, aktivne vloge staršev <strong>in</strong> preventivnega pomena v vzgojiotrok ter dvigovanju kvalitete življenja v druž<strong>in</strong>i.5.3. OBLIKE IZOBRAŽEVANJA STARŠEVStarši se s težavami spoprijemajo na različne nač<strong>in</strong>e. Nekateri se obrnejo na partnerja, prosijo <strong>za</strong>nasvet strokovnjaka, preberejo knjigo. Drugi poiščejo odgovor v različnih programih oz. šolah<strong>za</strong> starše. Avtorja Harman <strong>in</strong> Brim (1980) sta opredelila izobraževanje <strong>za</strong> izvajanje socialnevloge staršev v treh različnih oblikah, pišejo Brock, Oertwe<strong>in</strong> <strong>in</strong> Coufal (1993, str. 94-106):1. kot <strong>in</strong>dividualna oblika, vrsta samoizobraževanja, ki je namenjena samostojnejšimmetodam obravnave <strong>in</strong> se dopolnjuje z <strong>in</strong>dividualnim svetovanjem <strong>in</strong> vodenjem staršev; vsodobnosti se povezuje z e-učenjem <strong>in</strong> e-svetovanjem;2. kot skup<strong>in</strong>ska oblika izvajanja v t. i. »šolah <strong>za</strong> starše«;3. kot množična oblika, ki se obrača na anonimne množice preko medijev, literature, revij,ipd.Izbira oblik <strong>in</strong> metod je pomembna, ker metode skupaj z vseb<strong>in</strong>o odločajo o uč<strong>in</strong>kovitostiprograma. Izvajalci izobraževalnih programov jih tudi vse bolj komb<strong>in</strong>irajo med seboj, saj takodosežejo večjo uč<strong>in</strong>kovitost pri različnih skup<strong>in</strong>ah staršev.42
5.3.1.Individualna oblikaPri <strong>in</strong>dividualnih oblikah oseba pridobiva znanje s pomočjo druge osebe, kjer gre lahko <strong>za</strong>razgovore, strokovna svetovanja, <strong>in</strong>štrukcije. Lahko pa si znanje pridobiva s pomočjo raznihučnih sredstev <strong>in</strong> pripomočkov. Kranjc (1979, str. 126-127) je kot obliko <strong>in</strong>dividualnegaizobraževanja opredelila samoizobraževanje. Ker je izvor znanja pri samoizobraževanju lahkorazličen, avtorica razdeli metode samoizobraževanja glede na izvor znanja na opazovanjedrugih <strong>in</strong> oblikovanje lastnih <strong>za</strong>ključkov; učenje s pomočjo lastne prakse <strong>in</strong> izkušenj,izobraževanje s pomočjo množičnih medijev, samostojno obravnavanje teksta, izobraževanje spomočjo učnih pripomočkov, filmov, videokaset ipd.Pri samoizobraževanju staršev pridejo v poštev vse zgoraj naštete metode. Nač<strong>in</strong>, ki ga staršiizberejo <strong>za</strong> samoizobraževanje, je odvisen od njihovih predhodnih izkušenj z izobraževanjem,lastnih osebnih želja, <strong>in</strong>teresov, motivacije ter okolja, v katerem živijo; druž<strong>in</strong>e, prijateljev,sodelavcev družbe.Vedno pogosteje govorimo o avtonomnem učenju odraslih. To je oblika samostojnega učenja,kjer si starši sami postavljajo cilje <strong>in</strong> organizirajo izobraževanje, izbirajo vseb<strong>in</strong>e <strong>in</strong> vire tersami vrednotijo svoje dosežke. Pri svojem učenju so samostojni v vseh fa<strong>za</strong>h učnega procesa.Od popolnoma samostojnega učenja se nekoliko razlikuje tisto samoizobraževanje, kjer imajostarši določeno pomoč. Gre <strong>za</strong> vodeno samoizobraževanje. Avtorica piše, da pomoč lahkodobijo v središčih <strong>za</strong> samostojno učenje ali pri drugih strokovnjakih, kjer jim andragoškisvetovalec nudi pomoč, npr. pri izboru virov ali pri organi<strong>za</strong>ciji. Dandanes obstajajo program<strong>in</strong>a CD ROM-ih <strong>za</strong> izobraževanje o druž<strong>in</strong>skem življenju, ki so idealni viri <strong>za</strong> samostojno učenjestaršev z uporabo računalnika.K <strong>in</strong>dividualnim oblikam sodi tudi svetovanje <strong>in</strong> vodenje. Osrednji cilj svetovalnega dela priizobraževanju odraslih je svetovalna pomoč posamezniku, ki pri svojem nadaljnjemizobraževanju <strong>in</strong> učenju naleti na vprašanja, probleme, težave, ki jih sam ne more rešiti.Svetovalna pomoč vključuje različne oblike <strong>in</strong> zvrsti, kot je svetovanje, dajanje nasvetov,<strong>in</strong>formiranje (Jelenc 2003, str. 40).Svetovanje pomaga posamezniku, da kar najbolje izkoristi svoje sposobnosti, saj ima vlogospodbujanja. Pomembno je spoznavanje problemske situacije, postavljenih ciljev <strong>in</strong> njihovodoseganje. Koren<strong>in</strong>e ima v humanističnih teorijah, katere predstavnik je tudi Rogers.43
Humanistična psihologija je v svetovalno delo pr<strong>in</strong>esla »pristop po meri svetovanca«, ki temelj<strong>in</strong>a empatiji, brezkompromisni pozitivni obravnavi svetovanca <strong>in</strong> skladnosti vplivanjasvetovalca. Moč tega pristopa je predvsem v spoštovanju posameznika, saj naj bi vsak človekvedel, kaj je <strong>za</strong>nj najbolje. Zato je terapevt predvsem spodbujevalec, svetovanje pa processvetovanja svetovalca <strong>in</strong> svetovanca »tukaj <strong>in</strong> zdaj« (Jelenc 2003, str. 159-151).Svetovanje je celovit <strong>in</strong> sestavljen proces, naravnan na krepitev svetovančevih lastnih sil <strong>za</strong>reševanje problemov.Predvsem pa je to proces, ki ima svoj načrtovani potek v jasno opredeljenih fa<strong>za</strong>h:1.fa<strong>za</strong>: vzpostavitev stika s svetovancem,2.fa<strong>za</strong>: pridobivanje podatkov <strong>in</strong> ocenjevanje problema,3.fa<strong>za</strong>: oblikovanje sklepov, odločanje <strong>in</strong> ukrepanje,4.fa<strong>za</strong>: spremljanje uč<strong>in</strong>kov svetovanja.Ker je svetovanje d<strong>in</strong>amičen proces, naj bi svetovalec uporabljal gibljivost <strong>in</strong> prilagodljivost nadane razmere (Jelenc 2003, str. 161). Poleg tega ima tudi terapevtsko svetovanje elementeizobraževanja. Ocene strokovnjakov na splošno kažejo, da bo v prihodnosti pri svetovanju vsebolj pomemben eklekticizem <strong>in</strong> <strong>in</strong>tegracija pri uporabi različnih pristopov, meni Jelenc (2003,str. 115). Eklekticizem pomeni, da svetovalec izbira, pobere <strong>in</strong> izbere prv<strong>in</strong>e iz različnihsistemov ali teorij; čeravno ni določen tak kriterij, se predvidoma izbira iz vsakega tisto, kar jenajboljše.Prednosti <strong>in</strong>dividualne oblike izobraževanja so večja samostojnost v učnem procesu,posamezniki se učijo s pomočjo lastnih izkušenj, krepijo lastne sile pri reševanju svojihproblemov, lahko izbirajo različne vrste učnih pripomočkov. Pomanjkljivost pa je lahko vsocialni izolaciji, ker starši nimajo možnosti izmenjavanja mnenj z drugimi starši.5.3.2.Skup<strong>in</strong>ska oblikaZgodov<strong>in</strong>a starševskih skup<strong>in</strong> sega v leto 1820. V župnijskih kronikah najdemo <strong>za</strong>pise odruženju starševskih skup<strong>in</strong> na Slovenskem v prejšnjem stoletju (Ličen 1997, str. 127).44
Skup<strong>in</strong>sko izobraževanje se nanaša na skup<strong>in</strong>e ljudi, ki so manjše od 40 udeležencev. Zaizobraževanje staršev so primernejše tiste metode, kjer udeleženci sodelujejo, se medsebojnodopolnjujejo ter izmenjujejo predloge <strong>in</strong> mnenja. Mentor se poslužuje metode razgovora,diskusije, skup<strong>in</strong>skega dela s tekstom, metodo proučevanja primerov <strong>in</strong> metodo igranja vlog,vključuje lahko tudi film, razno literaturo <strong>in</strong> drugo.Prednost skup<strong>in</strong>ske oblike je tudi v tem, da starši v skup<strong>in</strong>i lahko drug drugemu pomagajo, sobolj pripravljeni sprejeti nasvete drugih staršev, ki imajo podobne probleme kot oni sami, ter simedsebojno izmenjujejo znanje. V skup<strong>in</strong>i se pojavijo tudi vplivi skup<strong>in</strong>ske klime, ki sloni naempatiji <strong>in</strong> medsebojni moralni opori.Na kakovost izobraževanja v skup<strong>in</strong>ah vpliva vrsta dejavnikov: število članov skup<strong>in</strong>e(optimalno število članov skup<strong>in</strong>e se giblje med 8 <strong>in</strong> 12 udeležencev), število srečanj(povprečno število srečanj je med 6 <strong>in</strong> 12, skup<strong>in</strong>e pa se navadno srečujejo enkrat tedensko),struktura srečanj (srečanja trajajo od 1,5 do 2 uri, če se poslužujemo metode predavanj,diskusije pa lahko trajajo dalj časa). Upoštevati moramo tudi čas <strong>za</strong> neformalni klepet, sajneformalno druženje vodi v oblikovanje socialnih mrež med starši. Po uvodnem postavljanjuciljev lahko sledi razdelitev staršev v manjše diskusijske skup<strong>in</strong>e, temu pa sledi plenum <strong>in</strong><strong>za</strong>ključek z evalvacijskimi vprašanji. V skup<strong>in</strong>ah je več<strong>in</strong>oma več mater kot očetov, saj jetradicionalno vzgoja še vedno skrb mater. Zaželeno je, da so skupaj starši otrok, ki imajo enakeoz. podobne težave ali prednosti, meni Cunn<strong>in</strong>gham (1991).Ker je cilj skup<strong>in</strong>skih oblik širjenje <strong>in</strong>formacije med ljudmi, motiviranje staršev <strong>za</strong> diskusijo <strong>in</strong><strong>za</strong> razmišljanje ter samoizobraževanje, se komb<strong>in</strong>acija metod <strong>in</strong> oblik v skup<strong>in</strong>skih srečanjihstaršev lažje približuje <strong>za</strong>stavljenim ciljem. Ličen (1997, str. 153) poudarja, da temeljni namenizobraževanja staršev ni le prenos znanja, ampak tudi pospeševanje vedenjskih sprememb. Stem sega izobraževanje staršev širše od samega starševanja. »Ko se posameznik osebnostnobogati, bogati tudi okolje. Ko starši sprem<strong>in</strong>jajo sebe, sprem<strong>in</strong>jajo tudi okolje. Njihovi vplivi naokolje so poslej drugačni.« (Ličen 1997, str. 153)Pri nas deluje dokaj enoten sistem izobraževanja v zvezi z nosečnostjo, porodom <strong>in</strong> poporodnimobdobjem, ki je namenjeno bodočim materam <strong>in</strong> delno tudi bodočim očetom (Drgl<strong>in</strong> 2003, str.69-73). Organi<strong>za</strong>cijske oblike, ki obsegajo mater<strong>in</strong>ske šole <strong>in</strong> šole <strong>za</strong> starše, so neposrednopove<strong>za</strong>ne s porodnišnicami ali pa sodijo v delovni krog posameznih g<strong>in</strong>ekoloških dispanzerjev.45
Končno so lahko šole <strong>za</strong> starše <strong>in</strong> programi izobraževanja <strong>za</strong> izvajanje starševske vloge tudigonilo sprememb. Lahko spodbujajo večjo samo<strong>za</strong>vest, uravnavajo stres, zmanjšujejo tesnobo,spodbujajo dobre druž<strong>in</strong>ske odnose, izboljšajo <strong>za</strong>dovoljstvo, pomagajo pri prilagajanju naživljenje z dojenčkom po porodu na ravni posameznika. Združeni starši pa lahko marsikajspremenijo tudi v okolju: lahko vplivajo na delovanje vrtca, šole prek svetov staršev, lahko seangažirajo v svojem okolju <strong>in</strong> vplivajo na TV-programe. Starši so tudi potrošniki <strong>in</strong> v tej vlogiimajo veliko moč.5.3.3.Množična oblikaTretja oblika izobraževanja je masovna oblika, <strong>za</strong> katero je značilno, da naslavlja anonimnemnožice preko različnih medijev, kot so knjige, časopisi, revije, zloženke, radio, televizije,računalniki ipd. Branje knjig o negi <strong>in</strong> vzgoji predšolskih otrok naj bi bilo najbolj razširjena <strong>in</strong>priljubljena oblika med starši. Morebiti se nam bo zdelo, da je to že preteklost glede napostmoderno družbo ter vedno večjo vlogo globali<strong>za</strong>cije, televizije <strong>in</strong> <strong>in</strong>terneta. Mogoče staršiše niso vešči <strong>in</strong>terneta ali drugih vešč<strong>in</strong>, saj še vedno radi posegajo po knjigah <strong>in</strong> priročnikih.Vse več pa je takih, ki se poslužujejo tudi drugih sredstev <strong>in</strong>formiranja.Uč<strong>in</strong>kovita <strong>in</strong> razširjena oblika <strong>in</strong>formacij <strong>za</strong> starše so tudi knjige, ki so v določeni meriposredniki med šolo <strong>in</strong> starši <strong>in</strong> lahko služijo kot <strong>in</strong>dividualna oblika <strong>za</strong> starše ali kot vir <strong>za</strong>skup<strong>in</strong>sko delovanje srečanj staršev. Avtorji knjig so različnih strokovnih profilov: zdravniki,psihologi, pedagogi, pisatelji, duhovniki, starši.Popularne so tudi razne brošure, letaki <strong>in</strong> zgibanke, ki so namenjene materam <strong>in</strong> očetom obdoločenih dogodkih, ki pomenijo prelomnice v razvoju druž<strong>in</strong>skega cikla. Tako literaturodobijo ob rojstvu otroka v porodnišnicah, paketi <strong>za</strong> novorojenčke, posvetovalnicah vzdravstvenem domu, pa tudi ob vstopu v vrtec ali šolo. Te oblike so ekonomsko sprejemljivejše,saj ljudje potrebujejo manj časa <strong>za</strong> branje, primernejše pa so tudi <strong>za</strong> tiste, ki bi jim branje knjigdelalo težave <strong>in</strong> bi jih odvračalo od izobraževanja.Tudi radio <strong>in</strong> televizija imata velik pomen kot masovni obliki izobraževanja staršev. Ker stamedija med starši zelo razširjena, je izobraževanje prek njiju dostopno več<strong>in</strong>i staršev. Televizija<strong>za</strong>jame široke množice ljudi, tudi tiste, ki so manj motivirani <strong>za</strong> izobraževanje ali z nižjimizobrazbenim statusom. Kljub temu, da so masovne oblike zelo razširjene, je njihova46
pomanjkljivost enosmerna komunikacija. V izobraževanju pa je dvosmernost komunikacijepomemben dejavnik. Interpersonalna komunikacija je motivirajoč dejavnik, <strong>za</strong>to je dobro razneTV-oddaje dopolniti z diskusijskimi skup<strong>in</strong>ami <strong>in</strong> tako iz masovnih oblik preiti na skup<strong>in</strong>ske.Pri izobraževalnih programih pa ne smemo prezreti nalog voditeljev, ki naj bi poskrbeli <strong>za</strong>pravo mero komb<strong>in</strong>acije potreb med starši <strong>in</strong> otroki ter med programom, ki bo to znal najboljedoseči. Trend <strong>za</strong>dnjih pet<strong>in</strong>dvajsetih let se premika k večji speciali<strong>za</strong>ciji programov. Ličen(1997, str. 129) meni, da v obdobju postmodernističnih vrednot, ko velja različnost kotkvaliteta, ni potrebno več s pomočjo vzgoje <strong>in</strong> izobraževanja staršev »vkalupljati« druž<strong>in</strong> venotne standarde. V preteklosti so bili prvi programi predstavljeni kot primerni <strong>za</strong> vse starše <strong>in</strong>otroke, danes se vseb<strong>in</strong>a programov prilagaja otrokom <strong>in</strong> staršem z različnimi problemi,potrebami <strong>in</strong> možnostmi. Zato lahko pričakujemo več <strong>in</strong>dividualnih oblik. Na osnovikomb<strong>in</strong>acije psihoanalize <strong>in</strong> teorije sistemov deluje pri nas izobraževanje pri Frančiškanskemdruž<strong>in</strong>skem <strong>in</strong>štitutu, ki ga vodi dr. Gostečnik.Pomembno je upoštevati tudi <strong>in</strong>tegracijo teorije druž<strong>in</strong>skih sistemov v kontekst določenegaprograma. Ne gre spregledati dejstva, da odnosi med starši <strong>in</strong> otroki niso l<strong>in</strong>earni, temveč gre <strong>za</strong>medsebojno <strong>in</strong>terakcijsko vplivanje vseh udeležencev v druž<strong>in</strong>ski skupnosti. Tudi Brill<strong>in</strong>ger <strong>in</strong>Brundage (1985, str. 1884) menita, da je najbolj uč<strong>in</strong>kovita metoda izobraževanja <strong>za</strong> izvajanjestarševske vloge tista, ki v svojih programih vključuje celotno druž<strong>in</strong>o <strong>in</strong> ne le posameznike.Celosten oz. holističen pristop gledanja na druž<strong>in</strong>o naj bi prepoznal moč druž<strong>in</strong>e ter izboljšaldruž<strong>in</strong>sko delovanje preko vedenjskih spretnosti <strong>in</strong> razvojnih sprememb med starši <strong>in</strong> otroki.Izobraževalni programi se morajo prilagoditi staršem, saj so kot ciljna skup<strong>in</strong>a zelo različni,<strong>za</strong>to je zelo pomembno, kakšne oblike izberemo <strong>in</strong> kdo je izvajalec izobraževanja. Prioblikovanju programov moramo upoštevati <strong>in</strong>terese staršev, saj so uspešne šole <strong>za</strong> starše tiste,ki so nastale na podlagi njihovih potreb <strong>in</strong> <strong>za</strong>stavljenih ciljih.5.4.METODE IZOBRAŽEVANJA STARŠEVV andragogiki poznamo več metod, ki jih uporabljamo pri sodelovanju s starši. Prodanovićeva,ki se je še posebej ukvarjala z metodami izobraževanja <strong>in</strong> sodelovanja s starši v vrtcu, loči47
verbalno metodo, metodo dela z besedilom, metodo ilustriranja ter metododemonstriranja (Prodanović 1981, str. 95-101).V vsakdanjem sporazumevanju je živa beseda skorajda nepogrešljiva, <strong>za</strong>to uporabljamo številneverbalne metode tudi pri sodelovanju s starši. Je ena najpogostejših metod. Med verbalnemetode uvrščamo predvsem razlago (predavanje, monolog) <strong>in</strong> pogovor (dialog). Kako bomouporabljali katero izmed teh dveh metod, je odvisno od ciljev, vseb<strong>in</strong>e <strong>in</strong> oblike sodelovanja <strong>in</strong>izobraževanja.Druga pomembnejša metoda pri sodelovanju s starši, ki je tudi zelo pogosta, je metoda dela zbesedilom. V predavanjih ali pogovorih vzgojiteljica pogosto uporablja besedila v oblikiporočila, ugotovitev, analiz, odločitev, ki starše seznanjajo o dogodkih v vzgojno-varstveniorgani<strong>za</strong>ciji. Pomembna so tudi besedila, v katerih strokovnjaki obravnavajo posamezneprobleme, ki se nanašajo na razvoj otroka. Ta besedila so lahko v obliki nov<strong>in</strong>arskih člankov ali<strong>za</strong>pisov v strokovni ali poljudni literaturi. Sem sodijo tudi vsa besedila, ki so na oglasni deski,npr. članki, pesmice, jedilniki, spisek literature <strong>za</strong> starše, opozorila na pomembnejše radijske alitelevizijske oddaje, itn.Metoda ilustriranja je po Prodanovićevi metoda, ki jo vzgojiteljica uporabi, ko želi staršem nalažji, hitrejši <strong>in</strong> preprostejši nač<strong>in</strong> prika<strong>za</strong>ti neko vseb<strong>in</strong>o. Ilustrativno gradivo lahko uporabimov uvodnem delu, med razlago ali na koncu kot vizualno ponazoritev bistvenega. V metodoilustracije vključujemo predmete iz narave, izdelke otroškega ustvarjanja, fotografije, skice,grafikone <strong>in</strong> drugo.Zadnja metoda, ki jo vzgojiteljica uporabi pri sodelovanju s starši, je metoda demonstriranja.Cilj te metode je v tem, da vzgojiteljica staršem prikaže vzročno – posledične zveze.Vzgojiteljica lahko staršem demonstrira določeno delo z otroki. Starši so pri tem opazovalci. Obkoncu prikazovanja starši vzgojiteljici povedo svoje ugotovitve, mnenja <strong>in</strong> predloge.(Prodanović 1981, str. 101).Metode dela s starši, ki jih je opredelila Prodanovićeva, so se do danes še dopolnila <strong>in</strong>izpopolnila. Izvajalci programov <strong>za</strong> starše stremijo predvsem k aktivnim metodam dela. Priaktivni udeležbi pride do pogovora, oblikovanja lastnih stališč, soočanja stališč med udeleženci,48
izmenjave izkušenj, skratka udeleženci s svojo aktivnostjo sooblikujejo srečanja <strong>in</strong> semedsebojno bogatijo.Najpogostejše metode izobraževanja staršev <strong>in</strong> sodelovanja s starši v vrtcu so: predavanje,razgovor, delavnica, pogovor, diskusija, delo v majhnih skup<strong>in</strong>ah, igra vlog, sprostitvene vaje,ogled filma, ogled videoposnetka, okrogla mi<strong>za</strong>, konferenca, anali<strong>za</strong> podatkov, vaje,bra<strong>in</strong>storm<strong>in</strong>g, likovno ustvarjanje, razlaga, demonstracija, praktično delo, delo z avdiovizualnimisredstvi, razprave, problemski pouk, projektno delo, raziskovalni tabor, simulacija,didaktična igra, opazovanje.Več različnih metod izobraževanja uporabljamo, večja je možnost, da vsak izmed staršev najdeustreznejši nač<strong>in</strong> aktivnega vključevanja <strong>in</strong> sodelovanja. Pestrost metod jim omogoča, da <strong>za</strong>ktivnim sodelovanjem širijo osebna obzorja, omogoča boljšo kulturo bivanja <strong>in</strong> lažje aktivnoustvarjajo zdravo socialno okolje, učenje komunikacije ter preventivno vzgojnega dela.5.5.NAČELA PRI DELU S STARŠIV slovenskem okolju se je izobraževanje staršev razvijalo v okviru ljudskih univerz v zgodnjihpetdesetih letih prejšnjega stoletja. Več pedagogov <strong>in</strong> andragogov se je ukvarjalo zizobraževanjem staršev. Med drugimi je bil poznan predavatelj Franc Pediček. Nastajali so tudi<strong>za</strong>pisi <strong>in</strong> priporočila <strong>za</strong> delo s starši, ki jih v sodobnosti povezujemo z andragoško-didaktičnim<strong>in</strong>ačeli. Valent<strong>in</strong>čič (Valent<strong>in</strong>čič idr. 1965, str. 99) opo<strong>za</strong>rja, da je delo s starši zelo <strong>za</strong>htevno <strong>in</strong>terja veliko pedagoškega znanja. Izmed pravil <strong>za</strong> delo z odraslimi navaja nekatera, ki jih jepotrebno še posebej upoštevati pri delu s starši:− Starši naj bodo vedno deležni našega spoštovanja, saj ga <strong>za</strong>služijo kot roditelji <strong>in</strong> vzgojiteljisvojih otrok. Ne podcenjujmo njihovih izkušenj <strong>in</strong> njihovega pedagoškega čuta.− Razlikovati moramo, kaj sodi v javno obravnavo <strong>in</strong> kaj v razgovor na štiri oči. Razgovor sstaršem o njegovem otroku pred drugimi starši je le redkokdaj uspešen. Povsemsprejemljivo je, če javno obravnavamo negativne pojave <strong>in</strong> izpostavimo določene napakedruž<strong>in</strong>ske vzgoje. Posameznik se ne počuti ogroženega <strong>in</strong> nihče ne kaže s prstom nanj, sajse ponavadi take napake v večji ali manjši meri pojavljajo pri marsikom. Tudi tisti, ki se gakritika tiče, bo sodeloval v razpravi ali pa bo vsaj pozorno spremljal besede predavatelja <strong>in</strong>49
−−drugih diskutantov, sam pri sebi pa bo <strong>in</strong>tenzivno razmišljal o svojem ravnanju <strong>in</strong> njegovihposledicah.Pozitivna motivacijska sredstva bolj <strong>za</strong>ležejo kot negativna. Odrasli smo še bolj kot otrocidovzetni <strong>za</strong> spodbude <strong>in</strong> priznanja. Tudi <strong>za</strong> odrasle brez dvoma velja, da je pohvala boljuč<strong>in</strong>kovita kot graja. Dejstvo, da pri posameznikih ne uspemo s pozitivnimi sredstvi, nas nesme voditi k posploševanju, niti ne k temu, da ne bi pri delu s starši najprej <strong>in</strong> predvsemsegali po pozitivnih motivacijskih sredstvih, saj »lepa beseda lepo mesto najde«.Tudi pri delu s starši moramo upoštevati <strong>in</strong>dividualne posebnosti. Valent<strong>in</strong>čič poudarja, daso v skup<strong>in</strong>ah staršev ponavadi velike razlike glede izobrazbe <strong>in</strong> pedagoške razgledanosti.Dalje Valent<strong>in</strong>čič navaja še nekaj pravil, ki jih pri delu s starši moramo nujno imeti v <strong>za</strong>vesti:−ni vzgoje brez napak <strong>in</strong> neuspehov,−−vzgojitelj staršev mora imeti mnogo pedagoškega optimizma,vzgoja <strong>in</strong> prevzgoja sta pri odraslih brez dvoma mnogo težavnejši kot pri otrocih.Delo s starši je lahko zelo naporno <strong>in</strong> zgodi se, da dosegamo nasprotne rezultate od <strong>za</strong>želenih,saj so starši zelo občutljivi, ko gre <strong>za</strong> njihovega otroka <strong>in</strong> <strong>za</strong> njihovo vzgojo. Pri tem nampomagajo načela, ki sem jih obravnavala v tem poglavju. Dobro je, da jih čimbolj ponotranjimo,saj bodo le tako naša pri<strong>za</strong>devanja uč<strong>in</strong>kovita.Vsi nastajajoči izobraževalni programi, tudi izobraževanje staršev, se gibljejo med cilji <strong>in</strong>realnostjo. Njihovo nastajanje se giblje med dvema determ<strong>in</strong>antama: med stanjem v praksi, kise izraža v potrebah, ter med cilji, ki jih želi družba doseči (Kranjc 2000). Vendar izobraževanjestaršev ni le družbeno opredeljeno, ampak ga pogojujejo tudi <strong>in</strong>dividualne potrebe <strong>in</strong>znanstvena spoznanja. Zavedamo se, da je uspešnost <strong>in</strong> uč<strong>in</strong>kovitost izobraževalnih programovodvisna od predhodnega raziskovanja, poznavanja dejanskega stanja, ki se kaže v praksi,razvojnih usmeritev, potreb ter jasno <strong>za</strong>stavljenih ciljev.Na tržišču najdemo številne knjige na temo vzgoje otrok <strong>in</strong> uspešnega starševstva. Večkrat so<strong>in</strong>formacije, ki jih tovrstna literatura ponuja, različne, včasih si celo nasprotujejo. Starši, kiželijo <strong>za</strong> pravilnost svojih vzgojnih prijemov tudi strokovno potrditev, se včasih težko znajdejov množici knjig <strong>in</strong> priročnikov <strong>za</strong> starše. Težko je med številnimi "obrazci" vzgoje uspešnopresoditi, kateri je najbolj ustrezen, kateri bo otroku omogočil, da se razvije v samostojno,50
samo<strong>za</strong>vestno <strong>in</strong> uspešno odraslo osebo. Zato bi še enkrat poudarila, da ocene strokovnjakov napodročju vzgoje <strong>in</strong> izobraževanja na splošno kažejo, da bo v prihodnosti pri izobraževanjustaršev vse bolj pomemben eklekticizem <strong>in</strong> <strong>in</strong>tegracija pri uporabi različnih pristopov, dasvetovalec izbira, pobere <strong>in</strong> izbere prv<strong>in</strong>e iz različnih sistemov ali teorij; predvidoma se izbira izvsakega tisto, kar je najboljše <strong>in</strong> najprimernejše <strong>za</strong> določeno skup<strong>in</strong>o staršev ali <strong>za</strong> določenevzgojne pojave <strong>in</strong> probleme.51
6.SODELOVANJE VRTCA S STARŠIOsnovni razlog <strong>za</strong> sodelovanje med vrtcem <strong>in</strong> starši je ta, da sta vrtec <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>a dve družbeni<strong>in</strong>stituciji, ki se z vzgojo otrok najbolj kompleksno ukvarjata. Vrtec je poleg druž<strong>in</strong>e prvipomembni dejavnik, ki vpliva na otrokovo življenje <strong>in</strong> razvoj. Sodelovanje med vrtcem <strong>in</strong> staršije nujno, saj otrok z vstopom v vrtec prvič prehaja iz znanega socialnega okolja (druž<strong>in</strong>e) vneznano socialno okolje (vrtec).Prav tako je sodelovanje med vrtcem <strong>in</strong> starši pomemben dejavnik kakovosti predšolske vzgojev vrtcu. Prav to sodelovanje prispeva h kakovostnemu dopolnjevanju druž<strong>in</strong>ske <strong>in</strong><strong>in</strong>stitucionalne vzgoje, kar je eden izmed ciljev predšolske vzgoje v vrtcih.Najpogostejši obliki sodelovanja sta roditeljski sestanki <strong>in</strong> govorilne ure, na katerih prevladujebolj enosmeren pretok <strong>in</strong>formacij. Gre predvsem <strong>za</strong> prenos <strong>in</strong>formacij vzgojiteljice, <strong>za</strong>seznanjanje staršev o vedenju otrok v vrtčevski sred<strong>in</strong>i, o njihovem <strong>in</strong>telektualnem, čustvenem<strong>in</strong> socialnem razvoju.Vzgojiteljice se poskušajo staršem čimbolj približati, <strong>za</strong>to poskušajo poleg ustaljenih formalnihoblik sodelovanja omogočiti čim več neformalnih oblik, kot so obiski staršev v skup<strong>in</strong>i,ekskurzije, pikniki, ogledi predstav <strong>in</strong> razstav. S tem dosežejo, da starši sicer prihajajo v vrtec,vendar so še vedno pasivni spremljevalci dogajanja.Doseči želijo aktivno vključenost staršev v življenje <strong>in</strong> delo vrtca, predvsem <strong>za</strong>to, da bi si lahkoizmenjali različna stališča o vzgoji otroka. Za otrokov razvoj je namreč zelo pomembnooblikovati skladno vzgojo <strong>in</strong> razčleniti različne vzgojne postopke.Cilji, ki si jih vzgojiteljice <strong>za</strong>stavijo pri načrtovanju skup<strong>in</strong>skega sodelovanja s starši, so:−<strong>za</strong>gotoviti kont<strong>in</strong>uiteto sodelovanja tako, da srečanja organizirajo mesečno,−−preko timskega nač<strong>in</strong>a dela omogočiti <strong>in</strong> razvijati dvosmerno komunikacijo med člani timater med timom <strong>in</strong> starši,v pove<strong>za</strong>vi s timskim delom razvijati različne oblike sodelovanja s starši, s katerimi bidosegli večjo aktivnost staršev, večje povezovanje staršev <strong>in</strong> vrtca ter <strong>za</strong>dovoljevanje željavrtca, staršev <strong>in</strong> otrok (Meršnik idr. 1997).52
Sodelovanje temelji na skupni skrbi <strong>za</strong> celovit, kakovosten razvoj <strong>in</strong> napredek otroka. To pa jemožno le s skupnimi pri<strong>za</strong>devanji (Intihar idr. 2002, str. 11).6.1.ANDRAGOŠKO – DIDAKTIČNA NAČELAAndragoško-didaktična načela so osnovno izhodišče vzgojno-izobraževalnega dela z odraslimi.Usmerjajo metode <strong>in</strong> oblike dela ter poudarjajo specifiko organi<strong>za</strong>cije <strong>in</strong> uresničevanjaizobraževanja odraslih (Intihar idr., 2002, str. 54).Lepičnik Vodopivec med načela dela s starši uvršča predvsem: načelo medsebojnegasodelovanja, načelo upoštevanja <strong>in</strong> spoštovanja osebnosti staršev ter načelo upoštevanja<strong>in</strong>dividualnih razlik med starši (Lepičnik Vodopivec 1996, str. 44):− Načelo medsebojnega sodelovanjaNačelo medsebojnega sodelovanja med starši <strong>in</strong> vrtcem temelji na skupnih ciljih <strong>in</strong> nalogahvzgoje v tem obdobju. Tako starši kot vzgojiteljice naj bi si pri<strong>za</strong>devali <strong>in</strong> skrbeli <strong>za</strong> otrokovcelovit <strong>in</strong> optimalen razvoj <strong>in</strong> napredek (prav tam).Ko se pojavijo problemi, ki so pove<strong>za</strong>ni z vzgojno-izobraževalnim delom, je pomembno, da jihvrtec <strong>in</strong> starši skupaj rešujejo, se dopolnjujejo <strong>in</strong> se medsebojno podpirajo. Ko starši vsodelovanju z vrtcem doživijo dobre, pozitivne izkušnje, so potem z vrtcem pripravljeni še bolj<strong>za</strong>vzeto sodelovati. Prav tako je pri vzgojiteljicah. Če pri starših dobijo pozitiven odziv, so se znjimi potem pripravljeni še krepkeje povezovati (Intihar idr. 2002, str. 54).− Načelo upoštevanja <strong>in</strong> spoštovanja osebnosti starševTemelj tega načela je vzpostavljanje kakovostnih medsebojnih odnosov (prav tam).Starši imajo v svojem življenju veliko različnih vlog, kar jim pr<strong>in</strong>ese veliko raznolikih skrbi,obveznosti <strong>in</strong> odgovornosti. Postavljajo si cilje, ki jih želijo uresničiti, želijo svoj nač<strong>in</strong>življenja, imajo svoja stališča, pričakovanja, probleme, napake ali povedano drugače, staršiimajo svoje lastne izkušnje. Ravno <strong>za</strong>radi tega je pri sodelovanju med vrtcem <strong>in</strong> starši takopomembno, da vzgojiteljica ne podcenjuje izkušenj staršev, ampak jih upošteva. Če bovzgojiteljica upošteval izkušnje staršev <strong>in</strong> spoštoval osebnost staršev, ga bodo tudi staršiv<strong>za</strong>jemno upoštevali <strong>in</strong> spoštovali (Lepičnik Vodopivec 1996, str. 44-45).Tako starši kot vzgojiteljice lahko z medsebojnim upoštevanjem <strong>in</strong> spoštovanjem pripomorejo kbolj kakovostnemu odnosu.53
− Načelo upoštevanja <strong>in</strong>dividualnih razlik med staršiLjudje se med seboj razlikujemo glede na sposobnosti, temperament, značaj, <strong>in</strong>terese, izobrazboitn. Tako tudi med starši obstajajo <strong>in</strong>dividualne razlike. Pri medsebojnem sodelovanju medvrtcem <strong>in</strong> starši je pomembno, da vzgojiteljica te razlike med starši prepozna <strong>in</strong> jih v medosebnikomunikaciji tudi upošteva (Intihar idr. 2002, str. 55).Vzgojiteljica se mora <strong>za</strong>vedati, da starši najbolj celovito poznajo svojega otroka, medtem ko gavzgojiteljica pozna predvsem iz zornega kota vrtca. Starši so običajno svojim otrokompopolnoma predani, <strong>za</strong>to so do njih velikokrat nekritični <strong>in</strong> nerealni. Pri tem je bistvenegapomena, da je vzgojiteljica razumevajoč ter da poveže obe podobi otroka <strong>in</strong> jih strni v celostnosliko.Velja pa tudi pravilo, da mora vzgojiteljica v pogovorih s starši spoštovati <strong>in</strong> upoštevati njihove<strong>in</strong>dividualne izkušnje z otroki (Lepičnik Vodopivec 1996, str. 45).6.2.OBLIKE SODELOVANJA S STARŠISodelovanje staršev z vrtcem se <strong>za</strong>čne že s prvim telefonskim klicem oz. s prvim vstopomstaršev v ustanovo, ko se le-ti šele <strong>za</strong>nimajo <strong>za</strong> osnovne <strong>in</strong>formacije. Po seznanitvi s programomvrtca prek različnih publikacij sledi obisk vrtca skupaj z otrokom. Starši <strong>in</strong> otrok se seznanijo zvzgojiteljico <strong>in</strong> pomočnico vzgojiteljice, ki sta v skup<strong>in</strong>i, v katero naj bi se otrok vključil. Zastarše, še bolj pa <strong>za</strong> otroke, je to prvo srečanje zelo velikega pomena (Rakovič 2004, str. 98).Pri razvijanju različnih oblik sodelovanja s starši vzgojiteljice sledijo trem različnim, vendarmedsebojno pove<strong>za</strong>nim ciljem, ugotavlja Meršnik (1997):− Doseči večjo aktivnost starševStarši naj bi postali aktivni soudeleženci v vzgojno-izobraževalnem procesu. Ni dovolj, da staršivzgojiteljici vsak dan posredujejo <strong>in</strong>formacije o otroku, potrebno bi bilo, da bi se vključevali vrazlične aktivnosti, tako da bi:− s predlogi prispevali k načrtovanju aktivnosti v skup<strong>in</strong>i njihovih otrok <strong>in</strong> se lahko vanjevključili,− svoja mnenja <strong>in</strong> predloge posredovali na roditeljskih sestankih,−svoje vzgojne izkušnje predstavili na govorilnih urah ali jih izmenjali z drugimi starši natematskih predavanjih.54
Njihovo pravo aktivnost pa bi dosegli na raznih delavnicah ob različnih priložnostih (prazniki,praznovanja) <strong>in</strong> z različnimi vseb<strong>in</strong>ami.− Doseči večje povezovanje z vrtcemStarši naj bi bolje spoznali skup<strong>in</strong>o, v kateri je njihov otrok, ob posebnih priložnostih (skupneprireditve) pa tudi druge otroke. Tako bi lahko zvedeli, kaj otroci počnejo v vrtcu, katere sodejavnosti, ki jih imajo najraje <strong>in</strong> kakšno je delo vzgojiteljice. Spoznali bi svojega otroka vskup<strong>in</strong>i <strong>in</strong> videli njegovo ravnanje. Ko pa bi se v dejavnosti vključili tudi sami, bi lahko doživelipopolnoma novo izkušnjo.− Doseči <strong>za</strong>dovoljevanje želja vrtca, staršev <strong>in</strong> otrokS takim sodelovanjem naj bi vrtec uresničil svojo željo po večji vključenosti staršev vdejavnosti vrtca. Starši bi bolje spoznali delo vzgojiteljice <strong>in</strong> program vrtca. Otroci pa bidoživeli <strong>za</strong>dovoljstvo skupnega druženja v vrtcu.6.2.1.Formalne oblike sodelovanjaK formalnim oblikam sodelovanja sodijo predvsem tiste, ki so predpisane <strong>in</strong> jih opredeljuje<strong>za</strong>konodaja. To so roditeljski sestanki, govorilne ure <strong>in</strong> pisna sporočila (Intihar idr. 2002, str.101).6.2.1.1.Roditeljski sestankiRoditeljski sestanki so izobraževalne <strong>in</strong> <strong>in</strong>formativne oblike sodelovanja. Formativne oblikeroditeljskih sestankov imajo izobraževalni namen, kjer starši skupaj z vzgojiteljicamiobravnavajo teme s področja pedagogike, psihologije, sociologije, lahko pa tudi z drugihpodročij.Namen <strong>in</strong>formativnih oblik roditeljskih sestankov pa je ta, da dajejo staršem splošne<strong>in</strong>formacije o napredku <strong>in</strong> vedenju skup<strong>in</strong>e, o načrtovanih <strong>in</strong> izpeljanih akcijah, o vzgojnoizobraževalnemprogramu ter o nač<strong>in</strong>ih <strong>in</strong> vseb<strong>in</strong>i vzgojnega dela. Informativne oblikeroditeljskih sestankov so tudi mesto <strong>za</strong> izmenjavo splošnih <strong>in</strong>formacij <strong>in</strong> <strong>za</strong> vpogled vpedagoški proces (Pšunder 1994, str. 100).Za uspešno izveden roditeljski sestanek se moramo <strong>za</strong>vedati naslednjih dejstev; pomembno je,da roditeljski sestanki niso le monolog, v katerem vzgojiteljica govori, starši pa so pasivniposlušalci, ampak da temeljijo na dialogu, kjer starši aktivno sodelujejo s svojimi mnenji,55
predlogi, stališči ter skupaj z vzgojiteljico sprejemajo dogovore <strong>in</strong> sklepe (Intihar idr. 2002, str.101-112).Zavedati se moramo tudi, da javna pohvala ali kritika posameznega otroka ne sodita naroditeljski sestanek <strong>in</strong> tudi splošna kritika celotne skup<strong>in</strong>e ne. Starši se namreč v takem primeruidentificirajo z otroki, kritiko doživljajo osebno, kot da je namenjena njim. Počutijo sepri<strong>za</strong>dete. Motivacija <strong>za</strong> sodelovanje v takem primeru vsekakor pade na nižjo raven.Pomembno je tudi, da se vzgojiteljica na vsak roditeljski sestanek temeljito pripravi. Narediti simora načrt, ki <strong>za</strong>jema cilje, vseb<strong>in</strong>e, metode <strong>in</strong> oblike dela, organi<strong>za</strong>cijo (čas, vabila, ureditevprostora, pisalni pribor, izbor izvajalcev <strong>in</strong> sodelavcev, <strong>za</strong>pisnik …) <strong>in</strong> izobraževalnotehnologijo (sredstva, knjige, strokovna gradiva …). K naštetim elementom sodijo še klima,medosebni odnosi, stil vodenja – vodja (vzgojiteljica), udeleženci (starši). Vsi ti elementi sodeloma soodvisni <strong>in</strong> se med seboj prepletajo ter so pomembni ka<strong>za</strong>lci kakovosti roditeljskegasestanka (prav tam).6.2.1.2.Govorilne ureGovorilne oz. pogovorne ure ali tudi <strong>in</strong>dividualni razgovori so najpogostejše oblike sodelovanjamed vzgojiteljicami <strong>in</strong> starši <strong>in</strong> so del vzgojiteljič<strong>in</strong>e obveze. Praviloma gre <strong>za</strong> eno uro na teden,ki jo vzgojiteljica časovno sama razporedi <strong>in</strong> objavi, namenjena pa je staršem. Med starši je taoblika običajno tudi najbolj obiskana, saj dobijo <strong>in</strong>formacije o svojem otroku. Na govorilnihurah vzgojiteljica seznani starše <strong>in</strong> se z njimi pogovarja o napredku otroka ter o lastnostih <strong>in</strong>posebnostih otroka. Poleg <strong>in</strong>formacij starši pričakujejo tudi izmenjavo mnenj ter strokovn<strong>in</strong>asvet, kako ravnati ob vzgojnih težavah <strong>in</strong> raznih posebnostih otroka. Če se pogovorne ureudeleži več staršev istočasno <strong>in</strong> če ni kakšnih posebnih problemov, je prav, da vzgojiteljicakratko <strong>in</strong> jedrnato pove bistvene stvari o otroku. V primeru, ko se pri določenem otroku pojav<strong>in</strong>ek problem, ki ga je potrebno reševati z usklajevanjem <strong>in</strong> iskanjem rešitev skupaj s starši, jeprav, da si vzgojiteljica v<strong>za</strong>me dovolj časa <strong>za</strong> reševanje problema <strong>in</strong> se posameznim staršem<strong>in</strong>dividualno <strong>in</strong> še prav posebej posveti.Vzgojiteljica naj bi se tudi na govorilno uro posebej pripravila. Govorilna ura bo potekalakorektno, če bo vzgojiteljica imela zbrane vse podatke o otroku. Tako bo v izjavah <strong>in</strong>komentarjih verodostojna, ker bo pogovor potekal na osnovi <strong>za</strong>pisanih argumentov (Intihar idr.2002, str. 113-116).56
Vzgojiteljica bo na govorilnih urah uspešna le, če bo upoštevala nekatere subjektivne <strong>in</strong>objektivne pogoje. Prvi subjektivni pogoj je, da sprejme starše takšne, kot so. Pomembno jetudi, da na otroka gleda iz zornega kota vzgojiteljice <strong>in</strong> staršev, kar pomeni, da vzgojiteljica dostaršev goji empatično stališče, ki vključuje poznavanje staršev <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>skih razmer, resničen<strong>in</strong>teres <strong>za</strong> starše, sposobnost empatije, senzibilnost <strong>za</strong> <strong>za</strong>znavanje razpoloženja <strong>in</strong> občutkov, kijih starši doživljajo v določenem trenutku <strong>in</strong> želijo, da jim nudi ustrezno pomoč (Bretanić vIntihar idr. 2002, str. 116)6.2.1.3.Pisna sporočilaPisna sporočila so posredna <strong>in</strong>dividualna oblika komuniciranja med vrtcem <strong>in</strong> starši. Med pisnasporočila uvrščamo uradne dopise kot nekoliko formalnejšo obliko ter nekatere manj formalneoblike sporočil, kot so razna vabila, obvestila, uradna obvestila <strong>in</strong> pisma (Intihar idr. 2002, str.119).Vabilo je oblika pisnega sporočila, ki se ga v vrtcu pogosto uporablja. Ali je vabilo bolj ali manjuradno, je odvisno od vseb<strong>in</strong>e vabila. Pomembno je, da so vabila korektna, spoštljiva, vseb<strong>in</strong>sko<strong>za</strong>nimiva <strong>in</strong> lepo oblikovana.Tudi obvestilo je v vrtcu precej pogosto <strong>in</strong> se običajno nanaša na organi<strong>za</strong>cijsko, f<strong>in</strong>ančno alivzgojno področje (npr. obvestilo o organi<strong>za</strong>ciji tečajev, izletov itn.). Uradna obvestila so v vrtcumanj pogosta, pogosteje se uporabljajo v šoli (prav tam).Zgodi se tudi, da starši naslovijo neko sporočilo na vrtec ali vzgojiteljico. Najpogostejša takšnasporočila so kratka opravičila, prošnje <strong>in</strong> obvestila.6.2.2.Neformalne oblike sodelovanjaNeformalne oblike sodelovanja vrtca s starši so vse tiste oblike, ki se razvijajo kot posledicavečje odprtosti vrtca do staršev <strong>in</strong> so običajno načrtovane bolj sproščeno. Potrebo po tesnejšemsodelovanju staršev <strong>in</strong> vrtca poudarja tudi stroka, saj s tem dosegajo večjo usklajenost medvzgojno-izobraževalnimi pri<strong>za</strong>devanji vrtca <strong>in</strong> staršev. Pri neformalnih oblikah imajo staršimožnost, da aktivno, neposredno doživijo različne dejavnosti <strong>in</strong> vzdušje v skup<strong>in</strong>i, se med sebojspoznajo, povežejo, si nudijo medsebojno podporo <strong>in</strong> pomoč. Poznamo veliko različnihneformalnih oblik sodelovanja, med najpogostejšimi pa so: pogovori pred prihodom <strong>in</strong> ob57
odhodu otroka iz vrtca (<strong>in</strong>dividualni pogovor), dnevi odprtih vrat, predavanja <strong>za</strong> starše, skupniizleti, pikniki, kotički <strong>za</strong> starše, skupna praznovanja, urejanje igrišča, obisk staršev na delovnemmestu ali predstavitev poklicev v vrtcu, glasila, skupna telovadba, ure pravljic, <strong>za</strong>ključneprireditve, študijski krožki itn.Vsaka od naštetih oblik neformalnega sodelovanja s starši se lahko pripravi na dveh različnihravneh: na ravni celotnega vrtca ali pa na ravni posamezne skup<strong>in</strong>e v vrtcu.Vzgojno delo danes predstavlja d<strong>in</strong>amičen proces celotnega življenja v vrtcu <strong>in</strong> ni več strogoomejeno na program predšolske vzgoje, <strong>za</strong>to je potrebno na sodelovanje staršev pri vzgojnemdelu gledati širše. Potrebno je ohranjati pozitivne izkušnje sodelovanja, poleg tega pa razvijati<strong>in</strong> vključevati nove oblike druženja staršev, otrok <strong>in</strong> vzgojiteljic. Na področju predšolske vzgojeje opazen premik k manj formalnim odnosom <strong>in</strong> poglobljenemu sodelovanju. Pri tem starš<strong>in</strong>ekatere vzgojne naloge prepuščajo pedagoškim delavcem, obenem pa si starši, predvsem tisti,ki so aktivno vključeni v življenje vrtca, skušajo <strong>za</strong>gotoviti vpliv na vseb<strong>in</strong>o, organi<strong>za</strong>cijo <strong>in</strong>nač<strong>in</strong> vzgojnega dela. Tako sodelovanje med vrtcem <strong>in</strong> starši dobiva nove razsežnosti. Noveoblike sodelovanja, ki se pojavljajo, nalagajo vzgojiteljicam tako večjo avtonomnost kot tudivečjo odgovornost <strong>za</strong> reali<strong>za</strong>cijo različnih <strong>za</strong>misli (Blažič 1995, str. 306-307).58
7.EMPIRIČNI DEL DIPLOMSKEGA DELA7.1.OPREDELITEV RAZISKOVALNEGA PROBLEMAV Sloveniji je bilo v šolskem letu 2008/09 845 vrtcev, od tega 821 javnih <strong>in</strong> 24 <strong>za</strong>sebnih. Vsehvpisanih otrok v vrtce je 65.966 ( www.stat.si/PrikaziPDF.aspx?ID=2327). Za raziskavo smoizbrali dva <strong>za</strong>sebna <strong>in</strong> en javni vrtec, pri izboru pa smo upoštevali število oddelkov (dvaoziroma trije oddelki), predvsem pa nas je <strong>za</strong>nimal po en primer iz treh različnih tipov vrtcev(javni, katoliški, montessori).V nalogi nas bo <strong>za</strong>nimalo eno izmed področij delovanja vrtca, tj. sodelovanje med vrtcem <strong>in</strong>starši.Izobraževanje staršev v vrtcu je zelo raznoliko <strong>in</strong> je razpršeno v različne oblike sodelovanja.Načrtovano organizirano izobraževanje je lahko izpeljano z metodo predavanja, delavnice, ni<strong>za</strong>srečanj. Prav tako je več izobraževalnih vseb<strong>in</strong> prisotnih pri <strong>in</strong>dividualnih srečanjih,neformalnih druženjih, kjer lahko <strong>za</strong>sledimo <strong>in</strong>formalno učenje. Ker je izobraževanjeprepleteno z vsemi oblikami sodelovanja, smo si <strong>za</strong>stavili naslednja raziskovalna vprašanja:− Preučili bomo katere oblike sodelovanja vrtci organizirajo <strong>za</strong> starše ter kakšna je vseb<strong>in</strong>a tehdejavnosti.− Poskušali bomo pridobiti podatke o tem, katere od teh dejavnosti so s strani staršev dobro <strong>in</strong>katere slabo obiskane.− Zanima pa nas tudi, na kakšen nač<strong>in</strong> komunicirajo s starši oziroma, na kakšen nač<strong>in</strong> jihobveščajo <strong>in</strong> spodbujajo k sodelovanju.− Cilj naše raziskave je primerjava oblik sodelovanja, udeležbe staršev <strong>in</strong> komunikacije medtremi različnimi tipi vrtcev (javnega, katoliškega <strong>in</strong> montessori vrtca).− Poskušali bomo ugotoviti katere oblike sodelovanja s starši so skupne vsem trem vrtcem <strong>in</strong>katere so značilne le <strong>za</strong> posamezne vrtce, hkrati pa tudi, kako se dejavnosti, skupne vsajdvema vrtcema, razlikujejo po vseb<strong>in</strong>i. Primerjali bomo udeležbo staršev pri sodelovanju ternač<strong>in</strong> komunikacije med vrtcem <strong>in</strong> starši.59
7.2.OPREDELITEV RAZISKOVALNE METODERaziskovali bomo s pomočjo kvalitativne metodologije, uporabili bomo študijo primera, tako dabomo opisali posamezne primere oblik sodelovanja s starši <strong>in</strong> analizirali značilnosti sodelovanjaposameznega vrtca hkrati pa bomo opisali proces odkrivanja teh značilnosti, torej procesraziskovanja samega.Uporabili bomo deskriptivno študijo primerov. Deskriptivna študija primera se giblje na ravniopisovanja pojavov (Sagad<strong>in</strong> 2004, str. 98). To metodo smo izbrali <strong>za</strong>to, ker nas v našemprimeru <strong>za</strong>nima pojav sodelovanja s starši v treh različnih vrtcih <strong>in</strong> bomo z raziskavo <strong>in</strong> analizoprimerov sodelovanja v posameznih vrtcih dobili podrobne opise oblik sodelovanja.Pridobljene podatke bomo med posameznimi vrtci primerjali, saj nas <strong>za</strong>nima različnost <strong>in</strong>podobnost sodelovanja s starši treh različnih tipov vrtcev. Zanima nas torej, katere oblikesodelovanja so značilne <strong>za</strong> vse tri vrtce ter katere samo <strong>za</strong> posamezen vrtec.7.3.IZBOR ENOT RAZISKOVANJAV kvalitativni raziskavi se odpovemo <strong>za</strong>misli reprezentativnega slučajnostnega vzorčenja, kerse odpovemo statistični <strong>in</strong>dukciji <strong>in</strong> se namesto nje odločimo <strong>za</strong> analitično <strong>in</strong>dukcijo (Mesec1998, str. 73).Izbrali smo tri enote raziskovanja. Prva enota je javni vrtec Sonček v Selcih, druga je katoliškiAntonov vrtec v Železnikih <strong>in</strong> tretja enota montessori vrtec Hiša otrok v Dravljah. Te tri vrtcesmo izbrali <strong>za</strong>to, ker so po številu otrok primerljivi med sabo.7.4.ZBIRANJE PODATKOVPodatke smo zbirali na različne nač<strong>in</strong>e, <strong>in</strong> sicer:− s pol strukturiranim <strong>in</strong>dividualnim <strong>in</strong>tervjujem, ki ga uvrščamo med dialoški <strong>in</strong>tervju,−−−z analizo dokumentacije,vrtčevskih glasil,ter spletnih strani vrtcev.60
Na ta nač<strong>in</strong> smo sledili načelu triangulacije pri zbiranju podatkov.Značilnosti delno strukturiranega <strong>in</strong>tervjuja so naslednje: pri tej metodi ne uporabljamo dopotankosti vnaprej pripravljenega vprašalnika, ampak zgolj vodilo ali predlogo <strong>za</strong> <strong>in</strong>tervju, toje seznam okvirnih tem, ne podrobnih vprašanj. Spraševalec <strong>in</strong> spraševanec sta v neposrednemstiku z oči v oči, tako da lahko v največji možni meri odkrijeta nesporazume pri komuniciranju<strong>in</strong> se sporazumevata o pomenu sporočil. Spraševalec naj bi se, kolikor je mogoče, umaknil vo<strong>za</strong>dje <strong>in</strong> pustil spraševancu, da prosto pripoveduje, ne da bi ga motil z vprašanji. V okviru tegasplošnega obrazca pa je vrsta raznih metod <strong>in</strong> tehnik, od bolj tradicionalnih, kot sopripovedovalni ali narativni <strong>in</strong>tervju, do novejših, kot je dialoški <strong>in</strong>tervju ali dialog (Mesec1998, str. 80).Intervjuji so bili spraševancem predstavljeni kot raziskava o 'oblikah sodelovanja s starši'.Intervju je bil razdeljen na tri dele: (1) <strong>za</strong>nimalo nas je, na kakšen nač<strong>in</strong> komunicirajo s starši;(2) katere oblike sodelovanja s starši ponujajo oziroma katere dejavnosti <strong>za</strong> starše imajo v vrtcuter (3) kakšno mnenje imajo o udeležbi staršev na srečanjih, ki jih <strong>za</strong>nje organizirajo.Intervjuje z vodji vrtcev sem opravila v juniju 2009, sicer pa sem gradivo <strong>za</strong> raziskavo zbiralaod 8. aprila 2009 do 17. julija 2009.7.5.UREJANJE IN OBDELAVA PODATKOV7.5.1.Obdelava podatkovOsnovno empirično gradivo smo uredili <strong>in</strong> prepisali (transkriptirali). Besedilo, ki smo se gaodločili analizirati, smo razčlenili na sestavne dele, da smo dobili enote kodiranja. Enote smodoločili smiselno <strong>in</strong> sicer kot smiselno <strong>za</strong>ključene dele besedila. Besedilo smo razčlenili tako,da smo posamezne dele oddelili z navpičnimi črtami ter odebeljeno pisavo. Obmejne dele smooštevilčili z <strong>za</strong>porednimi številkami. Sledilo je odprto kodiranje, torej postopek kategoriziranja<strong>in</strong> razvrščanja podatkov, v katerem smo posameznim delom besedila pripisali pojme. Besedila,ki smo jim pripisali isti pojem, smo zbrali, jih ločili od besedil, ki spadajo pod drug pojem <strong>in</strong>tako organizirali podatke. Empirične pojme smo pove<strong>za</strong>li v kategorije, ki smo jih v naslednjemkoraku def<strong>in</strong>irali, pojme pa pustili def<strong>in</strong>irane le operacionalno.61
7.5.1.1.Vrtec Sonček (javni vrtec v Selcih)Intervju je potekal v prostorih vrtca z vodjo vrtca. Ta vrtec je podružnična enota vrtca Železniki<strong>in</strong> ima dva oddelka (prvo <strong>in</strong> drugo starostno obdobje).Enote kodiranja (glej Priloga B)Teme:(1) slaba udeležba starševOdnos staršev do sodelovanja z(2) neaktivnost starševvrtcem(3) dojemanje sodelovanja s strani staršev(4) kurikulum <strong>za</strong> vrtce Osnova <strong>za</strong> načrtovanje sodelovanja sstarši(5) posvečanje pozornosti sodelovanju s starši Sodelovanje vrtca s starši(6) mesečne pogovorne ure(7) pobude <strong>in</strong> predlogi staršev(8) oglasna deskaKomunikacija s starši(9) krajša pisna obvestila(10)pravice <strong>in</strong> dolžnosti starševPravice <strong>in</strong> dolžnosti staršev(11)roditeljski sestanekOblike sodelovanja s starši(12)pogovorne ure(13)spoznavni jesenski piknik(14)»Cici žur«(15)prednovoletna delavnica(16)dan vrtca(17)predstavitev poklica, hobija(18)Zlati sonček(19)predavanje <strong>za</strong> staršeOdnos staršev do sodelovanja z vrtcem: vodja vrtca mi je spregovorila o problemuudeleževanja staršev na dejavnostih, ki jim jih nudijo. Vzgojiteljice bi si želele še večpriložnosti <strong>za</strong> sodelovanje <strong>in</strong> druženje s starši, ampak ugotavljajo, da je več<strong>in</strong>i staršev sedanja»ponudba« povsem <strong>za</strong>dovoljiva. Nekaterim staršem pa so še te obstoječe dejavnosti skorajdaodveč. Zgodi se, da se starši udeležijo teh aktivnosti zgolj <strong>za</strong>radi močne želje njihovega otroka,potem pa, ko je »uradnega dela« konec, takoj odidejo domov. Vodja vrtca pravi, da pogreša62
preprostega <strong>in</strong> sproščenega druženja med starši po končani prireditvi, delavnici ali katerikolidrugi obliki sodelovanja s starši. Pogreša to, da bi se ob pogostitvi, ki jo vedno pripravijo prav stem namenom, starši malo dlje <strong>za</strong>držali v družbi vzgojiteljic, ki so njihovim otrokom na neknač<strong>in</strong> drugi starši.Osnova <strong>za</strong> načrtovanje sodelovanja s starši: pri delu v vrtcu vzgojiteljice usmerja <strong>in</strong> vodiKurikulum <strong>za</strong> vrtce. To je nacionalni dokument <strong>in</strong> pomeni strokovno podlago <strong>za</strong> načrtovanje <strong>in</strong>kakovostno vzgojo v vrtcih.Sodelovanje vrtca s starši: v avgustu imajo sestanek <strong>za</strong> starše novo sprejetih otrok, septembrapa so povabljeni na oddelčne roditeljske sestanke. Vsak mesec imajo možnost priti napogovorno uro. Veseli so vsake pobude <strong>in</strong> predloga <strong>za</strong> popestritev dela v skup<strong>in</strong>i. Starši jimlahko pomagajo pri zbiranju različnega materiala, pri predstavitvi kake dejavnosti, ki joopravljajo <strong>in</strong> bi bila <strong>za</strong>nimiva tudi <strong>za</strong> otroke. Otrok, ki čuti pove<strong>za</strong>nost staršev z vrtcem,običajno nima velikih težav pri vključevanju <strong>in</strong> obiskovanju vrtca. Vsako leto starši pomagajotudi pri zbiranju različnega odpadnega materiala, ki ga lahko v vrtcu uporabijo pri delu z otroki.Komunikacija s starši: s starši komunicirajo več<strong>in</strong>oma preko oglasne deske. Pomembnejše<strong>in</strong>formacije jim posredujejo tudi na listkih, ki jih starši prejmejo, ko otroka pripeljejo v vrtecoziroma ko ga pridejo iskat.Pravice <strong>in</strong> dolžnosti staršev: Na roditeljskem sestanku starše seznanijo z naslednjimipravicami staršev: pravica do vpogleda v program, do obveščenosti o življenju <strong>in</strong> delu v vrtcu <strong>in</strong>pravico do <strong>za</strong>ščite <strong>za</strong>sebnosti s poudarkom na varstvu osebnih podatkov, pravica, da s svojimipredlogi sodelujejo pri načrtovanju ter organiziranju življenja <strong>in</strong> dela v vrtcu <strong>in</strong> skup<strong>in</strong>i, kar jimmora vrtec formalno <strong>za</strong>gotoviti. Pri tem morajo starši upoštevati meje svojega soodločanja <strong>in</strong> nesmejo posegati v strokovno avtonomijo vrtca. Starši imajo pravico do postopnega uvajanjaotroka v vrtec. Za nač<strong>in</strong> uvajanja se dogovorijo z vzgojiteljico. Imajo pravico svoje <strong>in</strong>tereseuresničevati preko sveta staršev.Obveznosti, ki jih imajo starši, pa so: Otrok je lahko v vrtcu največ 9 ur. Starši so dolžni otrokaosebno predati strokovni delavki vrtca. Kadar <strong>za</strong> spremljevalca pooblastijo drugo osebo aliotroka, starega od 10 do 14 let, so dolžni napisati pooblastilo. Po otroka, ki v vrtcu zboli,morajo priti v najkrajšem možnem času. Starši so dolžni priti po otroka do izteka obratovalnega63
časa. Starši so dolžni morebitno nalezljivo bolezen svojega otroka sporočiti vrtcu. Starši sodolžni plačevati račune <strong>za</strong> oskrbn<strong>in</strong>o v roku, navedenem na položnici.Oblike sodelovanja s starši: formalni obliki sodelovanja s starši sta roditeljski sestanek <strong>in</strong>pogovorne ure, neformalne pa so spoznavni jesenski piknik, »Cici žur«, prednovoletnadelavnica, dan vrtca, predstavitev poklica, hobija, Zlati sonček <strong>in</strong> predavanje <strong>za</strong> starše. Vseb<strong>in</strong>a,potek <strong>in</strong> posebnosti teh dejavnosti so razvidni v prilogi A.7.5.1.2.Antonov vrtecIntervju je potekal v prostorih vrtca s pomočnico ravnatelja. Antonov vrtec je katoliški vrtecžupnije Železniki <strong>in</strong> ima tri skup<strong>in</strong>e <strong>in</strong> sicer mlajša skup<strong>in</strong>a (od 1. do 3. leta), srednja skup<strong>in</strong>a(od 3. do 4. leta) <strong>in</strong> starejša skup<strong>in</strong>a (od 4. do 6. leta).Enote kodiranja (glej priloga D)(1) krščanska vzgoja(2) verska izhodišča v soglasju z druž<strong>in</strong>o(3) sproščena, vsakodnevna komunikacija(4) kotiček <strong>za</strong> starše(5) oblikovanje vrtčevskega glasila Antonček(6) povezovanje <strong>in</strong> dopolnjevanje druž<strong>in</strong>e zvrtcem(7) nudenje različnih oblik sodelovanja(8) usklajenost druž<strong>in</strong>ske <strong>in</strong> vrtčevske vzgoje(3) verska izhodišča v soglasju z druž<strong>in</strong>o(9) roditeljski sestanki(10)pogovorne ure(11)dan staršev(12)ustvarjalna delavnica(13)božičnica(14)izlet(15)<strong>za</strong>hvalna maša(16)srečanje s starimi starši(17)predavanje <strong>za</strong> starše(18)srečanje druž<strong>in</strong>Osnova <strong>za</strong> načrtovanje sodelovanja s staršiKomunikacijaSodelovanje vrtca s staršiOblike sodelovanja s starši64
(19)srečanje druž<strong>in</strong> katoliških vrtcev naBrezjah(20)razstava izdelkov(21)druž<strong>in</strong>ski kotiček(22)dobra udeležba starševMnenje vzgojiteljic o udeleževanju starševOsnova <strong>za</strong> načrtovanje sodelovanja s starši: Antonov vrtec želi pomagati druž<strong>in</strong>am pri vzgojiotrok na temelju krščanskih vrednot. Otroke vzgajajo z ljubeznijo, strokovnim znanjem <strong>in</strong>osebnim zgledom ter jim omogočajo ozračje spoštovanja, razvijajo samostojnost, ustvarjalnost<strong>in</strong> odgovornost. Otroke vzgajajo k spoštovanju kulturno-verskih vrednot <strong>in</strong> običajev, jihseznanjajo s krščanskimi prazniki ter bogatijo verska izhodišča v soglasju <strong>in</strong> tesnemsodelovanju z druž<strong>in</strong>o.Komunikacija: vzgojiteljice <strong>in</strong> starši ter starši med sabo se dobro poznajo, saj je vrtec majhen,starši pa se srečujejo tudi na drugih krajevnih ali župnijskih dejavnostih. Komunikacija je zelosproščena <strong>in</strong> prijateljska. Največ je neposredne, osebne komunikacije.Sodelovanje vrtca s starši: staršem nudijo različne oblike sodelovanja <strong>in</strong> veseli so, če seodločijo vsaj <strong>za</strong> nekatere. Zavedajo se, da pove<strong>za</strong>nost staršev z vrtcem krepi njihovo <strong>za</strong>upanjedo vrtca, to pa pri otrocih poveča občutek varnosti. Želijo si, da bi bili vrtčevska <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>skavzgoja čim bolj usklajeni. Za skladnejšo vzgojo <strong>in</strong> uresničevanje vzgojnih ciljev vrtec staršemomogoča: vsakodnevne stike, seznanjanje z načrtom vzgojnih dejavnosti, roditeljske sestanke,pogovorne ure, dneve odprtih vrat, izlete, skupna praznovanja, likovne, glasbene <strong>in</strong> drugedelavnice, dneve staršev, kotiček <strong>in</strong> knjižnico <strong>za</strong> starše (obvestila, literatura). Želijo sisodelovanja staršev tudi pri: predstavitvi hobijev <strong>in</strong> poklicev, zbiranju vzgojnih sredstev <strong>in</strong>uporabnega odpadnega materiala, iskanju sponzorjev <strong>in</strong> donatorjev.Oblike sodelovanja s starši: izbira oblik sodelovanja v Antonovem vrtcu je <strong>za</strong>radi verskihpraznikov <strong>in</strong> običajev zelo pestra. Božičnica, <strong>za</strong>hvalna maša, srečanje druž<strong>in</strong> na Brezjah soizrazito krščansko obarvana srečanja, veliko pozornosti pa posvetijo ne samo staršem pač patudi celotni druž<strong>in</strong>i, pa tudi starim staršem. Prisotni pa sta seveda tudi najbolj značilni oblikiformalnega sodelovanja s starši, to sta roditeljski sestanek <strong>in</strong> pogovorne ure. Vseb<strong>in</strong>a, potek <strong>in</strong>posebnosti teh dejavnosti so razvidni v prilogi C.65
Mnenje vzgojiteljic o udeleževanju staršev: pomočnica ravnatelja je na splošno zelo<strong>za</strong>dovoljna z udeleževanjem staršev na dogodkih, ki jih <strong>za</strong>nje organizirajo. Pravi, da vsako letoevalvirajo udeležbo staršev <strong>za</strong> vsak dogodek posebej, da lažje precenijo, katere oblikesodelovanja so dobro obiskane <strong>in</strong> katere ne. Glede slabe udeležbe je izpostavila samo delavnice,ki so že nekaj let vedno slabše obiskane, <strong>za</strong>to jih <strong>za</strong> naslednje leto ne nameravajo večorganizirati. Vse ostale oblike so priljubljene <strong>in</strong> se dobro obnesejo, <strong>za</strong>to jih bodo izvajali še vprihodnje, dokler se ne izpojejo.7.5.1.3.Hiša otrok DravljeIntervju je potekal v prostorih vrtca z ravnateljico vrtca, ki je tudi ustanoviteljica <strong>in</strong> direktoricavrtca. Vrtec ima dve skup<strong>in</strong>i otrok, starih od ena do šest let.Enote kodiranja (glej Priloga F)(1) načela montessori pedagogike Osnova <strong>za</strong> načrtovanje sodelovanja s starši(2) naravno prehajanje otrok med vrtcem <strong>in</strong> Sodelovanje vrtca s staršidruž<strong>in</strong>o(3) starševski čut <strong>za</strong> pripadnost vrtcu(4) dobrodošla prisotnost staršev(5) <strong>za</strong>upanje staršev vrtcu(9) ideje <strong>za</strong> sodelovanje z vrtcem(6) <strong>za</strong>ve<strong>za</strong> dejavnega staršaPravice <strong>in</strong> dolžnosti staršev(7) <strong>za</strong>vedanje staršev, kaj se od njih pričakuje(8) visoka udeležba staršev Odnos staršev do sodelovanja(10) obveščanje preko e-pošteKomunikacija(11) SMS sporočila v času uvajanja(12) utr<strong>in</strong>ki dogajanja v vrtcu na spletni strani(13) sestanekOblike sodelovanja s starši(14) večer z mamo/večer z očetom(15) piknik(16) pogovorne ure(17) opazovanje otroka v skup<strong>in</strong>i(18) pomoč staršev66
(19) otrokov rojstni dan(20) skrb <strong>za</strong> lepo okolje(21) paraprofesionalno izobraževanje(22) program <strong>za</strong> otroke <strong>in</strong> starše(23) predavanje(24) uvajanje(25) obisk vzgojiteljice na domuOsnova <strong>za</strong> načrtovanje sodelovanja s starši: vrtec montessori je dom <strong>za</strong> otroke, prostor, kjerje otrok najbolj cenjen gost, <strong>za</strong>to mu pripravimo vse najboljše: pripomočke <strong>za</strong> igro <strong>in</strong> razvoj navseh področjih, osebje, hrano <strong>in</strong> ritem življenja, ki bo čimbolj naklonjen otrokom – skup<strong>in</strong>i kotceloti <strong>in</strong> raznolikim otrokom v njej. Pristop montessori <strong>za</strong>jema celotnega otroka <strong>in</strong> nagovarjavse vidike: telesni, čustveni, socialni, kognitivni <strong>in</strong> duhovni razvoj otroka.Sodelovanje vrtca s starši: sodelovanje s starši ima različne oblike: obisk vzgojiteljice nadomu, opazovanje v oddelku, osebni pogovor z vzgojiteljico, izvajanje predstavitev v oddelku,izdelovanje, vzdrževanje materialov, sodelovanje pri glasilu, projektih, večer z mamami <strong>in</strong>večer z očeti, program <strong>za</strong> otroke <strong>in</strong> starše, sestanki, predavanja, delavnice <strong>in</strong> izobraževanja <strong>za</strong>starše, druge oblike druženja: prireditve, skupna bogoslužja, praznovanja, pikniki, čajanke.Cilji sodelovanja so: spodbujanje <strong>in</strong> razvijanje samodiscipl<strong>in</strong>e, samopoznavanja <strong>in</strong>samostojnosti otrok, spoštovanja do sebe, soljudi <strong>in</strong> okolja, sposobnosti prepoznavanja potreb,odločanja <strong>in</strong> reševanja težav, veselja do učenja ter spretnosti pridobivanja znanja <strong>in</strong> drugihvešč<strong>in</strong>, potrebnih <strong>za</strong> uspešno šolsko pot.Pravice <strong>in</strong> dolžnosti staršev: Starši ob vpisu otroka v vrtec podpišejo »<strong>za</strong>vezo dejavnegastarša«, ki ima sledečo vseb<strong>in</strong>o: V dobro svojega otroka bom: 1. Prispeval svoj delež priprogramu vrtca, praznovanjih <strong>in</strong> piknikih, s tem moj otrok ne bo imel samo čudovitih spom<strong>in</strong>ovna lepe čase, ampak tudi na starše, ki so si vzeli čas <strong>in</strong> bili dejavni v <strong>za</strong> otroka pomembnemsvetu. 2. Opazoval dogajanje v oddelku svojega otroka vsaj enkrat letno (1 uro) povnaprejšnjem dogovoru z asistentko. 3. Prišel na večer z očeti oz. z mamami <strong>in</strong> na sestanek <strong>za</strong>starše. 4. Vsaj enkrat letno prišel na pogovor z asistentko o otrokovem razvoju. 5. Kratkasporočila, vprašanja (praktične narave) asistentom podajal v pisni obliki. Otroci v vrtcupotrebujejo vzgojiteljico, <strong>za</strong>to se v času neposrednega dela z otroki ne morejo dlje časa67
pogovarjati z vami (kar velja tudi zunaj). 6. Vsaj en dan v šolskem letu posvetil vrtcu <strong>za</strong> pomočpri izvajanju programa.Odnos staršev do sodelovanja: starši, ki v montessori vrtec vpišejo svojega otroka, <strong>za</strong>nj želijonekaj več, <strong>za</strong>to so v izpolnjevanje te želje pripravljeni tudi sami vlagati nekaj več. Marsikateraoblika sodelovanja se jim na <strong>za</strong>četku zdi ali nerazumljiva ali nepotrebna, skratka odveč alimorda celo čudna. Vendar, ko spoznajo pomen sodelovanja pri teh dejavnosti <strong>in</strong>, ko jimvzgojiteljice orišejo dolgoročne cilje pri teh oblikah sodelovanja, se jih v več<strong>in</strong>i vsi z veseljemudeležujejo.Komunikacija: Otroci v vrtcu potrebujejo vzgojiteljico, <strong>za</strong>to se v času neposrednega dela zotroki ne morejo dlje časa pogovarjati s starši, sicer pa imajo zelo dobro vzpostavljen nač<strong>in</strong>komuniciranja po elektronski pošti. Vzgojiteljice staršem o življenju v vrtcu sporočajo tudipreko fotografij na spletni strani, ki je dostopna le tem staršem. Ob vsakodnevnem srečevanjustaršev <strong>in</strong> vzgojiteljic pa se kadarkoli lahko dogovorijo <strong>za</strong> pogovorne ure, kjer potekadvosmeren pretok <strong>in</strong>formacij o otroku.Oblike sodelovanja s starši: montessori vrtec v Dravljah ima svoje posebne oblike sodelovanjas starši, saj se od staršev pričakuje veliko aktivnosti <strong>in</strong> ustvarjalnosti, pa tudi njihovega časa.Trudijo se iskati <strong>in</strong> nuditi tiste oblike sodelovanja, ki jih starši potrebujejo ali si jih želijo.Vseb<strong>in</strong>a <strong>in</strong> posebnosti oblik sodelovanja s starši v montessori vrtcu so razvidni v prilogi E.7.6.PRIMERJANJE KATEGORIJ VRTCA SONČEK, ANTONOVEGAVRTCA IN HIŠE OTROK DRAVLJEOsnova <strong>za</strong> načrtovanje sodelovanja s starši: javni vrtec Sonček deluje po nacionalnemdokumentu, ki določa načrtovanje <strong>in</strong> kakovost vzgoje v vrtcu. Zasebna vrtca pa lahko ponuditapestrejšo izbiro sodelovanja <strong>za</strong> starše, saj načrtovanje <strong>in</strong> celoten kurikulum temelji na verskihvrednotah oziroma na montessori pristopu. Katoliški vrtec tako življenje v vrtcu stalno oblikujepo krščanskih praznikih, običajih, vrednotah, montessori vrtec pa deluje po pr<strong>in</strong>cipih montessoripedagogike.Sodelovanje vrtca s starši: vsi trije vrtci se <strong>za</strong>vedajo, da je sodelovanje s starši <strong>za</strong>radi čimuspešnejšega usklajevanja vzgoje v vrtcu <strong>in</strong> v druž<strong>in</strong>i zelo pomembno. Razlikujejo pa se v68
praksi sodelovanja s starši. Javni vrtec je nekoliko omejen s sredstvi <strong>za</strong> izvajanje teh dejavnosti,medtem ko v <strong>za</strong>sebnih vrtcih starši plačujejo nadstandard, ki je deloma namenjen tudikakovostnejšemu <strong>in</strong> pestrejšemu sodelovanju s starši. Starši, ki otroka vpišejo v katoliški alimontessori vrtec, vedo, da vrtec pričakuje od njih nekaj več <strong>in</strong> morda ravno tako tudi staršipričakujejo nekaj več s strani vrtca. Javni vrtec je tudi omejen v izbiri vseb<strong>in</strong>e sodelovanja, sajne sme izvajati dejavnosti z ideološko opredeljenimi temami, medtem ko ima katoliški vrtecveč<strong>in</strong>o srečanj s starši ideološko obarvanih. Prav tako tudi montessori vrtec vpleta krščanskevrednote v vzgojo <strong>in</strong> vseb<strong>in</strong>o dejavnosti, vendar so le-te manj izrazite kot v katoliškem vrtcu.Pravice <strong>in</strong> dolžnosti staršev: pravice <strong>in</strong> dolžnosti staršev v javnem vrtcu so opredeljenenekoliko bolj na organi<strong>za</strong>cijski plati (koliko časa je lahko otrok v vrtcu, kdo ga lahko prideiskat, pravica do postopnega uvajanja, ipd.), medtem ko ima montessori vrtec pravice, sploh padolžnosti, zelo kompleksno opredeljene (kaj vse mora starš prispevati v dobrobit vrtca, otrokaali tudi njih samih). Ne samo, da so v montesori vrtcu starši dobro obveščeni o teh pravicah <strong>in</strong>dolžnostih, ampak celo podpišejo izjavo, da bodo dejavno <strong>in</strong> <strong>za</strong>vzeto, po svojih najboljšihmočeh, sodelovali z vrtcem.Odnos staršev do sodelovanja: v montessori vrtcu nimajo teh težav, da se starši ne biudeleževali srečanj <strong>in</strong> dejavnosti <strong>za</strong> starše, vsaj v veliki več<strong>in</strong>i ne. V katoliškem vrtcu so sicerkar <strong>za</strong>dovoljni z udeleževanjem <strong>in</strong> sodelovanjem staršev, čeprav so z udeležbo na nekaterihoblikah sodelovanja ne<strong>za</strong>dovoljni. V javnem vrtcu pa na splošno niso <strong>za</strong>dovoljni zudeleževanjem staršev, niti ne z njihovo aktivnostjo oziroma neaktivnostjo <strong>in</strong>ne<strong>za</strong><strong>in</strong>teresiranostjo <strong>za</strong> sodelovanje.Komunikacija: komunikacija med starši <strong>in</strong> vrtcem, vzgojiteljicami se od vrtca do vrtcarazlikuje. V javnem vrtcu uporabljajo oglasno desko <strong>in</strong> pisna obvestila, ki jih izročijo staršem, vkatoliškem vrtcu poleg oglasne deske oziroma kotička <strong>za</strong> starše prakticirajo predvsem ustnokomunikacijo ob vsakodnevnem srečevanju s starši v vrtcu, v montessori vrtcu pa komunicirajopreko elektronske pošte <strong>in</strong> ta vsakodnevna, ustna komunikacija niti ni <strong>za</strong>želena, saj vzgojiteljicetudi v času prihoda <strong>in</strong> odhoda otrok vso svojo pozornost posvečajo otrokom. Vsem trem vrtcempa je skupno to, da so si vzgojiteljice, ob predhodnem dogovoru, vedno pripravljene vzeti čas <strong>za</strong>pogovor s starši.69
Oblike sodelovanja s starši: po oblikah sodelovanja količ<strong>in</strong>sko najbolj izstopa katoliški vrtec,ki ima največjo izbiro, medtem ko sta javni <strong>in</strong> montessori izenačena. Če pa primerjamovseb<strong>in</strong>sko plat teh oblik (glej Priloga A, Priloga C <strong>in</strong> Priloga E), pa izstopa montessori vrtec, kiima dokaj neobičajne, svojstvene <strong>in</strong> izvirne oblike sodelovanja s starši. Sicer pa se vsi trije vrtcipo vseb<strong>in</strong>i sodelovanja s starši med seboj kar precej razlikujejo. Skupni obliki sodelovanja stajim le (roditeljski) sestanek <strong>in</strong> pogovorne urice, vse ostale oblike pa so si od vrtca do vrtcarazlične. V katoliškem vrtcu je več<strong>in</strong>oma dodana verska vseb<strong>in</strong>a, v javnem pa gre predvsem <strong>za</strong>praznovanja, obujanje starih običajev <strong>in</strong> <strong>za</strong>bavo.Sklenemo lahko, da vsi trije vrtci dajejo velik poudarek sodelovanju s starši <strong>in</strong> se trudijo staršečimbolj pritegniti k sodelovanju. Spoznali smo, da je izbira oblik sodelovanja zelo pestra <strong>in</strong>raznolika. Z vidika andragoških načel po čim aktivnejšem vključevanju v načrtovanjedejavnosti lahko rečemo, da staršem ustrezno omogočajo sodelovanje pri idejah, organi<strong>za</strong>ciji <strong>in</strong>izpeljavi teh dejavnosti, še posebej to velja <strong>za</strong> montessori vrtec, kjer se starši <strong>za</strong>vežejo kaktivnemu sodelovanju pri pripravi različnih dejavnosti.70
8.SKLEPNE UGOTOVITVEV empiričnem delu diplomske naloge smo opravili deskriptivno študijo primera. V raziskavosmo vključili en javni vrtec <strong>in</strong> dva <strong>za</strong>sebna, ki se po vzgojno-izobraževalnem programurazlikujeta. Pri izboru vrtcev smo upoštevali različnost vzgojno-izobraževalnega programa <strong>in</strong> paprimerljivost števila skup<strong>in</strong>.Spoznavali smo raznolikost oblik sodelovanja s starši. S pomočjo polstrukturiranega<strong>in</strong>dividualnega <strong>in</strong>tervjuja smo raziskali tisti del vzgojno-izobraževalnega programa vrtca, ki<strong>za</strong>deva starše <strong>in</strong> jih nato med seboj primerjali. Obravnavali smo javni vrtec Sonček iz Selc, ki jepodružnična enota Vrtca Železniki, Antonov vrtec Železniki kot primer katoliškega vrtca termontessori vrtec Hiša otrok Dravlje, ki deluje znotraj Montessori <strong>in</strong>stituta.Ugotovili smo, da se vsi trije vrtci dobro <strong>za</strong>vedajo, da je sodelovanje s starši <strong>za</strong>radi čimuspešnejšega usklajevanja vzgoje v vrtcu <strong>in</strong> v druž<strong>in</strong>i zelo pomembno. Razlikujejo se v praksisodelovanja s starši. Javni vrtec je nekoliko omejen s sredstvi <strong>za</strong> izvajanje teh dejavnosti,medtem ko v <strong>za</strong>sebnih vrtcih starši plačujejo nadstandard, ki je deloma namenjen tudikakovostnejšemu <strong>in</strong> pestrejšemu sodelovanju s starši. Starši, ki otroka vpišejo v katoliški alimontessori vrtec, vedo, da vrtec pričakuje od njih nekaj več <strong>in</strong> morda ravno tako tudi staršipričakujejo nekaj več s strani vrtca. Javni vrtec je tudi omejen v izbiri vseb<strong>in</strong> sodelovanja, saj nesme izvajati ideološko opredeljenih vseb<strong>in</strong>, medtem ko ima katoliški vrtec več<strong>in</strong>o srečanj sstarši ideološko obarvanih. Prav tako tudi montessori vrtec vpleta krščanske vrednote v vzgojo<strong>in</strong> vseb<strong>in</strong>o dejavnosti, vendar so le-te manj izrazite kot v katoliškem vrtcu.Iz raziskave je razvidno, da po oblikah sodelovanja količ<strong>in</strong>sko najbolj izstopa katoliški vrtec, kiima izmed teh treh vrtcev največjo izbiro dejavnosti <strong>za</strong> starše. Po vseb<strong>in</strong>ski plati teh dejavnostipa izstopa montessori vrtec, ki ima dokaj neobičajne, svojstvene <strong>in</strong> izvirne oblike sodelovanja sstarši. Nekatere oblike sodelovanja s starši so skupne vsem trem vrtcem, predvsem formalneoblike, sicer pa se vsi trije vrtci po oblikah <strong>in</strong> vseb<strong>in</strong>i sodelovanja s starši med seboj kar precejrazlikujejo.Ugotovili smo, da imajo starši znotraj enega vrtca podoben odnos do dejavnosti <strong>za</strong> starše, čev<strong>za</strong>memo <strong>za</strong> kriterij ugotavljanja odnosa do dejavnosti udeleževanje teh dejavnosti. Vrtci medsabo pa se po tem znatno razlikujejo. Montessori vrtec nima teh težav, da se starši ne bi71
udeleževali srečanj <strong>in</strong> dejavnosti <strong>za</strong> starše, v katoliškem vrtcu so sicer kar <strong>za</strong>dovoljni zudeleževanjem <strong>in</strong> sodelovanjem staršev, ne<strong>za</strong>dovoljni z udeležbo so samo na nekaterih oblikahsodelovanja, <strong>za</strong>to jih tudi nameravajo opustiti <strong>in</strong> jih nadomestiti s čim novim <strong>in</strong> <strong>za</strong>nimivejšim. Vjavnem vrtcu pa na splošno niso <strong>za</strong>dovoljni z udeleževanjem staršev, niti ne z njihovoaktivnostjo oziroma neaktivnostjo <strong>in</strong> ne<strong>za</strong><strong>in</strong>teresiranostjo <strong>za</strong> sodelovanje. To vidijo kot velik <strong>in</strong>resen problem, saj, kot smo že ugotovili, se dobro <strong>za</strong>vedajo pomena aktivnega sodelovanja sstarši, torej se z vprašanjem, kako <strong>za</strong><strong>in</strong>teresirati starše, da bodo sodelovali, še vedno aktivnoukvarjajo.Zanimal nas je tudi nač<strong>in</strong> komuniciranja s starši, saj je dobra obojestranska komunikacijapredpogoj <strong>za</strong> uspešno sodelovanje. Ugotovili smo, da se, podobno kot oblike sodelovanja sstarši, tudi nač<strong>in</strong> komuniciranja s starši od vrtca do vrtca razlikuje. V javnem vrtcu uporabljajooglasno desko <strong>in</strong> pisna obvestila, ki jih izročijo staršem, v katoliškem vrtcu poleg oglasne deskeoziroma kotička <strong>za</strong> starše prakticirajo predvsem ustno komunikacijo ob vsakodnevnemsrečevanju s starši v vrtcu, v montessori vrtcu pa komunicirajo preko elektronske pošte <strong>in</strong> tavsakodnevna, ustna komunikacija niti ni <strong>za</strong>želena, saj vzgojiteljice tudi v času prihoda <strong>in</strong>odhoda otrok vso svojo pozornost posvečajo otrokom. Vsem trem vrtcem pa je skupno to, da sosi vzgojiteljice, ob predhodnem dogovoru, vedno pripravljene vzeti čas <strong>za</strong> pogovor s starši.Glede oblik sodelovanja s starši menimo, da je izbire dovolj, a jo je potrebno nenehnoobnavljati, izpopolnjevati že obstoječe, uveljavljene oblike <strong>in</strong> dodajati nove. Pričakovanjastaršev bodo vedno večja <strong>in</strong> kakovost vrtca je razvidna tudi iz ponudbe dejavnosti <strong>za</strong> starše.Prav tako pa se večajo pričakovanja vzgojiteljic, da bodo starši želeli <strong>in</strong> bili pripravljenisodelovati do te mere, da bo vzgoja otrok staršev <strong>in</strong> vzgojiteljic čim bolj usklajena <strong>in</strong> s temuč<strong>in</strong>kovitejša.Zavedamo se, da bi raziskavo s področja izobraževanja staršev v vrtcu temeljiteje opravili, če nebi zbirali podatkov le s strani vrtcev temveč tudi s strani staršev. Pomanjkljivosti naše raziskaveso torej v enostranskem pridobivanju podatkov. Področje sodelovanja s starši v vrtcu vključujevrtec <strong>in</strong> starše, <strong>za</strong>to bi bilo dobro vprašati <strong>za</strong> mnenje o oblikah sodelovanja, komunikaciji zvzgojiteljicami ter njihovi udeležbi, tudi starše. Tako bi imeli popolnejše podatke o področjunašega raziskovanja, saj vrtci, oziroma vodje vrtca, morda povedo le tisto, kar je <strong>za</strong> vrtec <strong>in</strong>njegov ugled pozitivno, starši pa bi predstavili svoje gledanje <strong>in</strong> doživljanje sodelovanja zvrtcem.72
Opozoriti pa želimo še na to, da naša raziskava proučuje le eno izmed področij delovanja vrtca.Osnovno <strong>in</strong> najpomembnejše delovanje vrtca je ukvarjanje z otroki <strong>in</strong> napačno bi bilo, če bi sevrtec bolj posvetil staršem kot otrokom. Nas je <strong>za</strong>nimalo izobraževanje staršev, ki je le stranskadejavnost vrtca <strong>in</strong> temelji na pri<strong>za</strong>devanju vrtca <strong>za</strong> celovit, kakovosten razvoj <strong>in</strong> napredekotroka. V ospredju so torej otroci <strong>in</strong> ne starši.Vendar kljub temu, da izobraževanje staršev ni osnovna dejavnost vrtca, je potrebno to področjenenehno izpopolnjevati <strong>in</strong> razvijati. Potrebe staršev se sprem<strong>in</strong>jajo <strong>in</strong> njihova pričakovanjapostajajo vedno bolj <strong>za</strong>htevna. Področje sodelovanja vrtca s starši se <strong>za</strong>to mora razvijati vpestrejšo izbiro oblik sodelovanja <strong>in</strong> v kvalitetnejšo vseb<strong>in</strong>o teh oblik <strong>in</strong> ker vemo, da jeosnovno delo vzgojiteljic delo z otroki <strong>in</strong> ne s starši, lahko pričakujemo upravičen primanjkljajna področju izobraževanja s starši v vrtcu. Rešitev, ki jo predlagamo je ta, da bi vrtci <strong>za</strong>čelirazmišljati v smeri <strong>za</strong>poslovanja andragogov, morda kot honorarnega sodelavca ali pazunanjega sodelavca, ki bi se ukvarjal samo s področjem izobraževanjem staršev v vrtcu. Kotstrokovnjak na področju izobraževanja odraslih bi sodelovanje vrtca s starši uspešnejše razvijal,dopolnjeval <strong>in</strong> izpopolnjeval, kot vzgojiteljice, ki so strokovnjak<strong>in</strong>je na področju predšolskevzgoje. S tem bi bile vzgojiteljice razbremenjene <strong>in</strong> bi kvalitetnejše opravljale svoje delo, lahkobi se še bolj posvetile vzgoji otrok, andragog v vrtcu pa bi se posvetil staršem. Vendar to nepomeni, da vzgojiteljice ne bi imele več opraviti s starši, saj bi bilo usklajevanje vrtčevske <strong>in</strong>starševske vzgoje še vedno potrebno. Andragog bi torej povezoval vzgojiteljice <strong>in</strong> starše, zorganiziranjem <strong>in</strong> izpeljavo skupnih dejavnosti <strong>in</strong> izobraževanj <strong>za</strong> vzgojiteljice <strong>in</strong> starše.73
9.ZAKLJUČEKV tem diplomskem delu smo spoznavali dva nosilca vzgoje, to sta druž<strong>in</strong>a oziroma starši tervrtec. Spoznavali smo odnose med njima, nač<strong>in</strong>e povezovanja med njima ter odkrivali pomenkvalitetnega <strong>in</strong> usklajenega sodelovanja med vzgojiteljicami <strong>in</strong> starši.Ugotovili smo, da druž<strong>in</strong>a kot prva, ki vzgaja, še vedno predstavlja zelo pomemben prostor <strong>za</strong>vzgojo otroka. Sprem<strong>in</strong>jajo se njene oblike, značilnosti <strong>in</strong> nač<strong>in</strong>i življenja, kar pa še dodatnopoveča potrebo po učenju. Starši si želijo biti uspešni v vzgoji, <strong>za</strong>to iščejo različne nač<strong>in</strong>e, kakobi se v vlogi starša izpopolnili. Vrtec jim je pri tem lahko v pomoč, vendar morajo tudi samivložiti nekaj časa <strong>in</strong> truda, da izkoristijo dane možnosti <strong>za</strong> izmenjavo izkušenj med starši <strong>in</strong>vzgojiteljicami ter med starši samimi. Spoznali smo, da določene funkcije druž<strong>in</strong>a izgublja <strong>in</strong>jih prenaša na različne vzgojne <strong>in</strong>stitucije <strong>in</strong> ustanove. V prvi vrsti je to vrtec, ki pa nikakor neželi izključiti primarnih vzgojiteljev, to je staršev. Nasprotno, vrtec nenehno opo<strong>za</strong>rja, da sostarši nujno potrebno vključeni v življenje vrtca, saj brez njihovega dopr<strong>in</strong>osa vzgoje v vrtcu nimogoče obravnavati kot celostne <strong>in</strong> uspešne. Ugotovili smo, da je sodelovanje med vrtcem <strong>in</strong>starši potrebno načrtovati na podlagi želja <strong>in</strong> pričakovanj staršev, vzgojiteljic <strong>in</strong> tudi otroka.Potrebno je ohranjati pozitivne izkušnje sodelovanja, poleg tega pa razvijati <strong>in</strong> vključevati noveoblike druženja staršev, otrok <strong>in</strong> vzgojiteljic. Te nove oblike pa kažejo na to, da se v vrtcihvzpostavlja težnja k poglobljenemu sodelovanju.Obravnavali smo izobraževanje staršev, ki naj pripomore h kakovosti življenja staršev <strong>in</strong> s temcelotne druž<strong>in</strong>e. Cilj izobraževanja staršev je torej izuriti njihovo sposobnost učiti se izizkušenj, hkrati pa jim vseskozi posredovati novo znanje ter jim razvijati nova stališča, navade<strong>in</strong> spretnosti, glede na <strong>za</strong>hteve družbe. Spoznali smo, da naj bi starši z izobraževanjem pridobil<strong>in</strong>a samostojnejšemu iskanju pravega pomena <strong>in</strong> vloge starševstva, prepoznavanju izkušenjdobre prakse, aktivne vloge staršev <strong>in</strong> preventivnega pomena v vzgoji otrok ter dvigovanjukvalitete življenja v druž<strong>in</strong>i.74
10.LITERATURAAntonček (2006). Glasilo župnijskega Antonovega vrtca, ŽeleznikiArcus, M., Schvaneveldt, J.D., Moss, J.J. (ur.) (1993). Handbook of family life education. Vol.I. <strong>in</strong> II. Newbury Park, London, New Delhi: Sage.Bajzek, J. (1995). Kri<strong>za</strong> <strong>in</strong> perspektive evropske druž<strong>in</strong>e. V Ramovš, J. (ur..), Druž<strong>in</strong>a.Ljubljana: Inštitut Antona Trstenjaka.Bastič Zorec, M. (2001). Kvaliteta predšolske vzgoje v vrtcih. Vzgojiteljica, 3, št. 1, str. 22 –27.Becchi, E., Julia, D. (1996). Storia dell'<strong>in</strong>fanzia. Roma – Bari: Editori Later<strong>za</strong>.Bela knjiga o vzgoji <strong>in</strong> izobraževanju v Republiki Sloveniji. (1999). Ljubljana: M<strong>in</strong>istrstvo <strong>za</strong>šolstvo <strong>in</strong> šport.Blažič, M. (1995). Sodelovanje staršev pri vzgojnem delu v vrtcu. V: Rosić, V. (ur.), Pedagoškoobrazovanje roditelja (str. 305 – 316). Rijeka: Pedagoški fakultet u Rijeci, Odsjek <strong>za</strong>pedagogiju.Brill<strong>in</strong>ger, M. E., Brundage, D. H. (1985). Family-life education for adults. V: Husen, T.,Postlethwaite, N. (ur.). The <strong>in</strong>ternational encycloprdia of education. Oxford: Pergamon Press.1837 – 1844.Brubaker, T. (1990). Family relationships <strong>in</strong> later life. London: Sage publication.Coloroso, B. (1996). Otroci so tega vredni.Ljubljana: Tangram.Cunn<strong>in</strong>gham, C., Davis, H. (1991). Work<strong>in</strong>g with parents. Philadelphia: Open University Press.Čač<strong>in</strong>ovič Vogr<strong>in</strong>čič, G. (1995). Druž<strong>in</strong>a – pravica do resničnosti. V: Ramovš (ur.), Druž<strong>in</strong>a.Ljubljana: Inštitut Antona Trstenjaka.75
Čač<strong>in</strong>ovič Vogr<strong>in</strong>čič, G. (1998). Psihologija druž<strong>in</strong>e. Ljubljana: Znanstveno <strong>in</strong> publicističnosredišče, Zbirka Sophia.Černič Istenič, M. (1995). Spremembe v druž<strong>in</strong>skem položaju žensk <strong>in</strong> upadanje rodnosti vSloveniji. V Rener, T. (ed.), Druž<strong>in</strong>e: različne – enakopravne. Ljubljana: Vitrum.Červek, A. (2008). Druž<strong>in</strong>a je prva šola <strong>za</strong> človeka kot človeka. V: Bajzek, J. (ur.), Odisejamladih. Radovljica: Didakta.Drgl<strong>in</strong>, Z. (2003). Rojstna hiša: kulturna anatomija poroda. Ljubljana: Delta.Erženičnik Pačnik, P. (1998). Vrtec po meri otroka. Pedagoška obzorja, 13, št. 3 – 4, str. 177 –182.Glasilo Vrtca Železniki <strong>in</strong> Selca. (2008). Železniki: Vrtec Železniki.Haralambos, M., Holborn,M. (2001). Sociologija, Teme <strong>in</strong> pogledi. Ljubljana: DZS.Harman. D., Brim, O. G. (1980). Learn<strong>in</strong>g to be Parents. London, Beverly Hills: Sage.Intihar, D., Kepec, M. (2002). Partnerstvo med šolo <strong>in</strong> domom. Ljubljana: Zavod RepublikeSlovenije <strong>za</strong> šolstvo.Jelenc Krašovec, S., Jelenc, Z. (2003). Andragoško svetovalno delo. Ljubljana: Filozofskafakulteta, <strong>Oddelek</strong> <strong>za</strong> pedagogika <strong>in</strong> <strong>pedagogiko</strong>.Jubilejno glasilo ob 40 letnici Vrtca Železniki. (2008). Železniki: Vrtec Železniki.Kersnik, M. (2006). Mednarodni dan druž<strong>in</strong>. 15. – 21. maj 2006: Teden druž<strong>in</strong> Zveze druž<strong>in</strong> priZPMS. Gradivo <strong>za</strong> tiskovno konferenco.Kordeš, M. (2002). Hiša otrok. Glasilo Angel<strong>in</strong>ega vrtca. Ljubljana: Premiere.76
Korenjak, A. (2006). Vzpodbudno okolje <strong>za</strong> razvoj govora, predbralnih <strong>in</strong> predopismenjevalnihsposobnosti v prvem starostnem obdobju. V: Vrbovšek, B. (ur.), Kakovost v kurikulu vrtca – odnačel do izvedbe (str. 71 - 74). Ljubljana: Supra.Krajnc, A. (1979). Metode izobraževanja odraslih. Ljubljana: Delavska enotnost.Krajnc, A. (2000). Kdo odloča o tem, česa se bodo ljudje učili? Andragoška spoznanja, letnik 6,št. 2, str. 34 – 43.Krek, J. <strong>in</strong> Šimenc, M. (1996). Zasebno šolstvo: struktura, primerjava različnih šolskih sistemov<strong>in</strong> <strong>za</strong>konodajne rešitve v Republiki Sloveniji. Ljubljana: M<strong>in</strong>istrstvo <strong>za</strong> šolstvo <strong>in</strong> šport.Kristančič, I. (2002). Sociali<strong>za</strong>cija agresije. Ljubljana: AA Inserco.Kurikulum <strong>za</strong> vrtce. (1999). Ljubljana: M<strong>in</strong>istrstvo <strong>za</strong> šolstvo <strong>in</strong> šport. Urad RS <strong>za</strong> šolstvo.Leirman, W., Krajnc, A. (1995). Prihodnost izobraževanja odraslih v Evropi: Mednarodnaprimerjalna raziskava o problemih, ciljih, ponudbi <strong>in</strong> politiki izobraževanja odraslih. Delphiprojekt. Ljubljana: Filozofska fakulteta.Lepičnik Vodopivec, J. (1996). Med vzgojitelji <strong>in</strong> starši ni mogoče ne komunicirati. Ljubljana:Misch, Oblak <strong>in</strong> Schwartz.Ličen, N. (1997). Potrebe <strong>in</strong> razvoj izobraževanja staršev. Magistrsko delo. Ljubljana:Filozofska fakulteta.Ličen, N. (1999). Izobraževanje odraslih <strong>za</strong> življenje v druž<strong>in</strong>ski skupnosti. Doktorskadisertacija. Ljubljana: Filozofska fakulteta.Marjanovič Umek, L. (2001). Psihologija predšolskega otroka. V: Marjanovič Umek, L. (ur.),Otrok v vrtcu (str. 26 – 54). Priročnik h kurikulumu <strong>za</strong> vrtce. Maribor: Obzorja.Meršnik, Š., Pantar, J., Prešern, T., Štante Vovk, M., Žerjav, S. (1997). Posvet: Profesionalnostv vrtcu. Ljubljana: Skupnost vzgojnovarstvenih <strong>za</strong>vodov Slovenije.77
Mesec, B. (1998). Uvod v kvalitativno raziskovanje v socialnem delu. Ljubljana: Visoka šola <strong>za</strong>socialno delo.Mohorčič Špolar, V., Ivančič, A. (1996). Potrebe po izobraževanju odraslih. Ljubljana:Andragoški center Slovenije.Musek, J. (1995). Druž<strong>in</strong>a <strong>in</strong> vrednote. V: Ramovš, J. (ur.): Druž<strong>in</strong>a – zbornik predavanj naosrednjih strokovnih prireditvah v Sloveniji v letu druž<strong>in</strong>e. Ljubljana: Inštitut AntonaTrstenjaka, str. 191 – 211.Oakley, A. (2000). Gospod<strong>in</strong>ja. Ljubljana: *cf.Pediček, F., Bergant, M., Gogala,S., Valent<strong>in</strong>čič, J., (1965). Sodobna druž<strong>in</strong>a <strong>in</strong> vzgoja.Ljubljana: Zve<strong>za</strong> delavskih univerz.Pollard, M. (1997). Maria Montessori: italijanska zdravnica, ki je preobrazila sistemizobraževanja po vsem svetu. Celje: Mohorjeva družba.Prodanović, L. (1981). Vzgojitelj <strong>in</strong> starši. Ljubljana: DDU Univerzum.Pšunder, M. (1994). Knjižica <strong>za</strong> učitelje <strong>in</strong> starše. Maribor: Založba Obzorja.Pšunder, M. (1998). Kaj bi učitelji <strong>in</strong> starši še lahko vedeli? Ljubljana: Zavod RepublikeSlovenije <strong>za</strong> šolstvo.Pšunder, M. (2000). Kaj vzgojitelj more <strong>in</strong> mora. V: Bezenšek, J. (ur.), Druž<strong>in</strong>a, otrok, vrtec(str. 34 – 38). Slovenske Konjice: Vrtec.Rakovič, D. (2004). Vloga vzgojiteljice pri uveljavljanju možnosti izbire <strong>in</strong> sprejemanjaskupnih odločitev. V: Dolar Bahovec, E. <strong>in</strong> Bregar Golobič, K. (ur.), Šola <strong>in</strong> vrtec skoziogledalo (str. 86 – 101). Ljubljana: DZS.Ramovš, J. (1993). Druž<strong>in</strong>a – metropola človeških izkušenj. Celje: Mohorjeva družba.78
Rener, T., Kuhar, M., Švab A., Kersnik, M., Šircelj M., Javornik, S.J., (2006). Druž<strong>in</strong>a <strong>in</strong> njenenove podobe. V: Javornik, S.J. (ur) 2006. Socialni razgledi 2006. Ljubljana: UMAR.Rener, T., Potočnik, V., Kozmik, V. (ed). (1995). Druž<strong>in</strong>e: različne – enakopravne. Ljubljana:Vitrum.Sagad<strong>in</strong>, J. (2004). Tipi <strong>in</strong> vloga študij primerov v pedagoškem raziskovanju. Sodobnapedagogika, št. 4, str. 88 – 101.Serajnik Sraka, N. (1994). Waldorfska pedagogika. Ljubljana: Dan.Švab, A. (2001). Druž<strong>in</strong>a: od modernosti k postmodernosti. Ljubljana: Znanstveno <strong>in</strong>publicistično središče.Ule Nastran, M., Kuhar, M. (2003). Mladi, druž<strong>in</strong>a, starševstvo: Spremembe življenjskihpotekov v pozni moderni. Ljubljana: Fakulteta <strong>za</strong> družbene vede, Center <strong>za</strong> socialnopsihologijo.Zalokar Divjak Z. (2000). Vzgajati z ljubeznijo. Krško: Gora s.p.ZZZDR. (1976). Zakon o <strong>za</strong>konski zvezi <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>skih razmerjih (ZZZDR). Uradni list RS, 15 –644/1976.Žmuc Tomori, M. (1989). Klic po očetu. Ljubljana: Cankarjeva <strong>za</strong>ložba.Internetni virihttp://antonov-vrtec.sihttp://waldorfski-vrtec.si/ziv.htmlhttp://www.montessori-<strong>in</strong>stitut.si/hisaotrok.htmlhttp://www.stat.si/PrikaziPDF.aspx?ID=2327Priloga A: Intervju – Vrtec Sonček – 24. 6. 200979
Za primer javnega vrtca sem izbrala Vrtec Selca, ki se imenuje tudi Sonček. Je podružničnivrtec Vrtca Železniki. Izbrala sem ga <strong>za</strong>to, ker je po številu otrok primerljiv z ostalima dvemavrtcema (katoliški <strong>in</strong> montessori).Z vodjo oddelkov, Marijo Mohorič, sem se dogovorila <strong>za</strong> naj<strong>in</strong>o srečanje, na katerem mi jepredstavila <strong>in</strong> opisala njihovo sodelovanje s starši, dobila pa sem tudi Glasilo vrtca Železniki <strong>in</strong>Selca ter Jubilejno glasilo ob 40-letnici Vrtca Železniki. Seznanila me je tudi z nekaterimiproblemi, ki jih pri tej dejavnosti srečujejo. Izpostavila je predvsem slabo udeležbo staršev <strong>in</strong> paneaktivnost staršev na teh srečanjih. Kljub temu, njej kot vodji <strong>in</strong> ostalim <strong>za</strong>poslenim, nezmanjka volje <strong>in</strong> pripravljenosti <strong>za</strong> organiziranje že ustaljenih oblik sodelovanja, pa tudikakšnih novih, drugačnih.Poudarila je, da ni preprosto pristati na sodelovanje <strong>in</strong> predstavitev dejavnosti vrtca, ki bodoprimerjane z drugimi vrtci, še posebej, če te dejavnosti starši jemljejo bolj kot »nujne <strong>in</strong>obvezne«, namesto, da bi jih imeli <strong>za</strong> priložnost »dati otrokom nekaj več«. Prav <strong>za</strong>radi tegaspoznanja se ji še posebej <strong>za</strong>hvaljujem <strong>za</strong> njeno pripravljenost <strong>za</strong> sodelovanje, pa tudi <strong>za</strong> njentrud <strong>in</strong> optimizem, ki ga izžareva.Vrtec Selca je podružnični vrtec matičnega Vrtca Železniki. Svoje prostore ima v Podružničnišoli Selca, kjer so pred 25-imi leti odprli dva oddelka vrtca. Leta 1997 je dobil ime »Sonček«,saj stoji v lepem naravnem okolju, ki so ga pogosto vključevali v vseb<strong>in</strong>e vzgojnega dela, patudi v dnevno rut<strong>in</strong>o, kosilo na prostem, počitek v vrbovi senci …V vrtcu sta dva oddelka, mlajša skup<strong>in</strong>a od 3. do 5. leta <strong>in</strong> starejša skup<strong>in</strong>a od 5. do 6. leta.Letošnje poletje (2009) bodo vrtec adaptirali <strong>in</strong> dodali še jaslično skup<strong>in</strong>o.Pri delu v vrtcu vzgojiteljice usmerja <strong>in</strong> vodi Kurikulum <strong>za</strong> vrtce.Vsako leto veliko pozornosti posvetijo sodelovanju s starši. Vsak mesec imajo možnost priti napogovorno uro. Veseli so vsake pobude <strong>in</strong> predloga <strong>za</strong> popestritev dela v skup<strong>in</strong>i. Vsapomembna obvestila si starši lahko preberejo na oglasnih deskah, v kotičkih <strong>za</strong> starše, večkratpa jim izročijo tudi krajša pisna obvestila.Vodja vrtca me je seznanila z nekaterimi pravicami <strong>in</strong> obveznostmi staršev, ki veljajo vnjihovem vrtcu. Starše o njihovih pravicah <strong>in</strong> dolžnostih obvestijo na uvodnem roditeljskem80
sestanku, če pa se pojavi neupoštevanje le-teh, pa tudi med letom ob vsakodnevnem srečevanjuv vrtcu.Naštela <strong>in</strong> opisala mi je dejavnosti oziroma oblike sodelovanja s starši, ki so:− Roditeljski sestanekV septembru starše povabijo na uvodni roditeljski sestanek, kjer jih seznanijo z letnim delavnimnačrtom, pravicami, dolžnostmi … Drugi roditeljski sestanek organizirajo le, če starši samiizrazijo željo oziroma, če se skozi leto izkaže, da je to potrebno. Roditeljski sestanek ima vsakoddelek posebej. V avgustu pa imajo sestanek <strong>za</strong> starše novo sprejetih otrok, da jim predstavijoživljenje v vrtcu, dnevni red, posebnosti, obveznosti <strong>in</strong> pravice staršev <strong>in</strong> vse ostale <strong>in</strong>formacije,ki so <strong>za</strong> starše, ki na novo dajejo otroka v vrtec, pomembne.− Pogovorne urePogovorne ure ponudijo enkrat mesečno, na željo staršev pa si vzgojiteljice čas <strong>za</strong> pogovor ootroku v<strong>za</strong>mejo tudi izven časa pogovornih ur. Starši se predhodno vpišejo na razpisan seznam.Za vsakega starša posebej si vzgojiteljica rezervira 30 m<strong>in</strong>ut. Vsako leto se zgodi, da nekajstaršev ne pride na pogovorne ure niti enkrat v šolskem letu. Gospa Marija Mohorič je k temudodala, če starša pač ne <strong>za</strong>nima, kako se njegov otrok počuti <strong>in</strong> obnaša v vrtcu, ga v pogovorneure ne sili.− Spoznavni jesenski piknikS starši se dobijo na vrtčevskem igrišču, kjer jim z otroki pripravijo krajši program. Vsako letododajo še kakšno posebno <strong>za</strong>nimivost, srečelov, sadno solato … Na pikniku pečejo kostanj, enoleto pa so celo pekli krompir ob taborniškem ognju. Ob prihodu starši <strong>in</strong> otroci dobijo obeske <strong>za</strong>okoli vratu, na katerih so narisane različne živali, različni jesenski pridelki, ali pa kaj drugega. Spomočjo teh obeskov se razvrstijo v skup<strong>in</strong>e <strong>za</strong> spoznavne igre.− »Cici žur«Je najbolj odmevna prireditev na prostem, na katero s plakati povabijo tudi starše <strong>in</strong> otroke, k<strong>in</strong>e obiskujejo njihovega vrtca. Prva dva »Cici žura« so organizirali skupaj z Vrtcem Železnik<strong>in</strong>a športnem igrišču Rovn, vse naslednje pa sami na vrtčevskem igrišču. Priprava <strong>in</strong> izvedbaprireditve je <strong>za</strong>htevala veliko dodatnega dela vseh <strong>za</strong>poslenih. Ker pa so »cici žuri« tako dobrosprejeti <strong>in</strong> obiskani, so vloženi napori hitro po<strong>za</strong>bljeni.V prvem delu prireditve potekajo delavnice, srečelov, tombola, lutkovne igrice, glasbenepravljice <strong>in</strong> iskanje <strong>za</strong>kladov, nato pa sledi petje, rajanje <strong>in</strong> glasbeno-didaktične igrice. Obkoncu pa otroke <strong>in</strong> starše razveseli še pogostitev.81
− Prednovoletna delavnicaZa izvedbo te delavnice vrtec najame izvajalko, <strong>za</strong>posleno v trgov<strong>in</strong>i Paleta, kjer prodajajorazne materiale <strong>za</strong> ustvarjanje. Delavnica je <strong>za</strong> starše plačljiva, ravno <strong>za</strong>radi materiala <strong>in</strong>izvajalke. Izdelujejo darilne vrečke, angelčke, voščilnice, adventne venčke, svečke. Vse, karstarši skupaj z otroki izdelajo, lahko odnesejo domov.− Dan vrtcaDan vrtca organizirajo v marcu v okviru mater<strong>in</strong>skega dneva. Poleg staršev so povabljeni tudistari starši. V prvem delu vzgojiteljice skupaj z otroki pripravijo razne igre, plese <strong>in</strong> kulturniprogram, nato pa sledijo krajše delavnice <strong>in</strong> pogostitev s piškoti, sokom <strong>in</strong> kavo.− Predstavitev poklica, hobijaStarše vsako leto povabijo, da kdo od njih predstavi svoj poklic ali hobi. Ker je v okolici vrtcaveliko kmetij, se največkrat odpravijo kar h kateremu od otrok na dom, kjer si ogledajo živali.Najbolj so jim <strong>za</strong>nimivi konji, ki jih lahko tudi jahajo. Otroci se seznanijo s prijetnim, aodgovornim ukvarjanjem z živalmi, ki ga gostitelj opravlja <strong>za</strong> lastno veselje <strong>in</strong> mu predstavljanjegov hobi.− Zlati sončekV okviru Zlatega sončka (vrtčevska športna značka) organizirajo izlet na okoliške hribe. Tamvzgojiteljice pripravijo štafetne igre <strong>za</strong> otroke <strong>in</strong> starše. Ob koncu otrokom, ki so skozi šolskoleto opravljali Zlati sonček, podelijo priznanja. Druženje <strong>za</strong>ključijo s petjem.− Predavanje <strong>za</strong> staršeV <strong>za</strong>dnjem šolskem letu so organizirali sklop treh predavanj. Predavala je gospa DamijanaŠmid, teme pa so bile: trmast otrok – razvajenost, komunikacija med starši <strong>in</strong> otroki terprimernost igrač.82
Priloga B: Enote kodiranja – Vrtec SončekVodja vrtca Sonček me je seznanila tudi z nekaterimi problemi, ki jih pri tej dejavnostisrečujejo. Izpostavila je /predvsem slabo udeležbo staršev/ (1) /<strong>in</strong> pa neaktivnost staršev/ (2)na teh srečanjih.Poudarila je, da ni preprosto pristati na sodelovanje <strong>in</strong> predstavitev dejavnosti vrtca, ki bodoprimerjane z drugimi vrtci, še posebej, če /te dejavnosti starši jemljejo bolj kot »nujne <strong>in</strong>obvezne«/ (3), namesto, da bi jih imeli <strong>za</strong> priložnost »dati otrokom nekaj več«.Pri delu v vrtcu vzgojiteljice usmerja <strong>in</strong> vodi /Kurikulum <strong>za</strong> vrtce/ (4)./Vsako leto veliko pozornosti posvetijo sodelovanju s starši/ (5). /Vsak mesec imajo možnostpriti na pogovorno uro (6)/. Veseli so vsake /pobude <strong>in</strong> predloga <strong>za</strong> popestritev dela v skup<strong>in</strong>i/(7). /Vsa pomembna obvestila si starši lahko preberejo na oglasnih deskah/ (8), v kotičkih <strong>za</strong>starše, /večkrat pa jim izročijo tudi krajša pisna obvestila/ (9).Vodja vrtca me je seznanila z nekaterimi pravicami <strong>in</strong> obveznostmi staršev, ki veljajo vnjihovem vrtcu. /Starše o njihovih pravicah <strong>in</strong> dolžnostih obvestijo na uvodnem roditeljskemsestanku, če pa se pojavi neupoštevanje le-teh, pa tudi med letom ob vsakodnevnem srečevanjuv vrtcu/ (10).Naštela <strong>in</strong> opisala mi je dejavnosti oziroma oblike sodelovanja s starši, ki so: /Roditeljskisestanek/ (11), /Pogovorne ure/ (12), /Spoznavni jesenski piknik/ (13), /»Cici žur«/ (14),/Prednovoletna delavnica/ (15), /Dan vrtca/ (16), /Predstavitev poklica, hobija/ (17),/Zlati sonček/ (18), /Predavanje <strong>za</strong> starše/ (19).83
Priloga C: Intervju – Antonov vrtec – 23. 6. 2009Kot primer katoliškega vrtca sem si izbrala Antonov vrtec v Železnikih. Izbrala sem ga <strong>za</strong>to, kerdeluje že 14 let, pa tudi, ker je v moji domači okolici dobro uveljavljen <strong>in</strong> poznan.Stike sem najprej nave<strong>za</strong>la po telefonu, kasneje pa sva se s pomočnico ravnatelja, Nežko Čufar,sestali tudi osebno. Sprejela me je navdušeno <strong>in</strong> gostoljubno. Na naj<strong>in</strong>o srečanje se je zelodobro pripravila, poka<strong>za</strong>la mi je njihovo dokumentacijo, ki se tiče sodelovanja s starši, ogledalasem si slike različnih srečanj, dala mi je njihova glasila Antonček <strong>in</strong> nekatera druga gradiva, izkaterega so razvidne dejavnosti v pove<strong>za</strong>vi s starši. Skupaj sva vse to pregledali, dodala jemarsikatero podrobnost, <strong>za</strong>nimivost <strong>in</strong> specifičnost.Za njen trud, čas <strong>in</strong> pripravljenost <strong>za</strong> sodelovanje ter nesebičen oris kančka njihovega pestregaživljenja v vrtcu se ji iskreno <strong>za</strong>hvaljujem.Akt o ustanovitvi <strong>za</strong>voda z nazivom Antonov vrtec je bil sprejet 16. 5. 1995. Zasebni vrtec skoncesijo deluje od 1. 9. 1995 <strong>in</strong> je vpisan v razvid izvajalcev javno veljavnega programa napodročju vzgoje <strong>in</strong> izobraževanja. Glavna dejavnost <strong>za</strong>voda je vzgoja, izobraževanje <strong>in</strong> varstvopredšolskih otrok. Kot katoliški vrtec nudijo otrokom krščansko vzgojo s poudarkom naoblikovanju temeljnih krščanskih vrednot.Vrtec ima prostore v preurejeni hiši, v kateri prevladuje les, ki pričara domačnost <strong>in</strong> topl<strong>in</strong>o.Trudijo se, da se otrok v vrtcu počuti sprejetega <strong>in</strong> ima možnost razvijati vse svoje osebnostnepotenciale. Okolje uredijo tako, da se otrok igra, raziskuje, izraža svoja čustva ter svojoosebnost <strong>in</strong> si razvija pozitivno podobo o sebi <strong>in</strong> drugih. V vseh skup<strong>in</strong>ah imajo knjižni kotiček<strong>in</strong> otroci vsak dan poslušajo pravljico, ki jim jo vzgojiteljica bere ali pripoveduje. S tem sibogatijo besedni <strong>za</strong>klad, se preselijo v pravljični svet, oblikujejo lestvico vrednot ter se naučijouporabljati slikanice <strong>in</strong> knjige. V starejši skup<strong>in</strong>i imajo knjižni nahrbtnik, s katerim spodbujajotudi druž<strong>in</strong>sko branje.Glasba je v Antonovem vrtcu stalno prisotna, saj veliko pojejo ob spremljavi kitare ter igrajo namale <strong>in</strong> orffove <strong>in</strong>strumente. V vrtec povabijo glasbenike, da jim predstavijo svoja glasbila.Vsako leto izdajo svojo pesmarico.Velik poudarek je na likovnem ustvarjanju. Imajo stalni razstavni prostor v vitr<strong>in</strong>i na hodnikuObč<strong>in</strong>e Železniki <strong>in</strong> v vitr<strong>in</strong>i pred vhodom v cerkev sv. Antona v Železnikih. Občasnopripravijo tudi večje likovne razstave.84
Otroci, starši <strong>in</strong> <strong>za</strong>posleni skupaj oblikujejo glasilo Antonček, ki je vsakokrat posvečeno drugitemi. Izide ob koncu šolskega leta <strong>in</strong> jih predstavi širši javnosti.Majhnost je njihova največja posebnost, saj delujejo kot velika druž<strong>in</strong>a, ki se med sebojpovezuje <strong>in</strong> dopolnjuje (povzeto po: http://antonov-vrtec.si).Vrtec obiskuje 43 otrok, ki so razdeljeni v tri skup<strong>in</strong>e: mlajša skup<strong>in</strong>a (od 1. do 3. leta), srednjaskup<strong>in</strong>a (od 3. do 4. leta) <strong>in</strong> starejša skup<strong>in</strong>a (od 4. do 6. leta).Povezovanja <strong>in</strong> sodelovanja s staršiStaršem ponudijo različne oblike sodelovanja <strong>in</strong> veseli so, če se odločijo vsaj <strong>za</strong> nekatere.Zavedajo se, da pove<strong>za</strong>nost staršev z vrtcem krepi njihovo <strong>za</strong>upanje do vrtca, to pa pri otrocihpoveča občutek varnosti. Želijo si, da bi bili vrtčevska <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>ska vzgoja čim bolj usklajeni.S pisnim dovoljenjem staršev otroke fotografirajo <strong>in</strong> snemajo z videokamero.S pomočjo dokumentacije <strong>in</strong> pogovora z gospo Nežko Čufar lahko navedem <strong>in</strong> na kratkoopišem oblike sodelovanja s starši, ki jim jih Antonov vrtec nudi. Po besedah gospe Nežke toprav gotovo ni popoln »seznam« vseh njihovih dejavnosti s starši, našlo bi se še marsikaj.Predstavila bom torej tiste aktivnosti, ki so razmeroma stalne, najbolj uveljavljene, uspešne <strong>in</strong>priljubljene s strani staršev, otrok <strong>in</strong> vzgojiteljic.− Roditeljski sestankiV Antonovem vrtcu imajo roditeljski sestanek dvakrat v šolskem letu. Prvega imajo v <strong>za</strong>četkušolskega leta, v septembru ali oktobru. Namenjen je predvsem usklajevanju pričakovanj <strong>za</strong>nadaljnje leto, skupnemu načrtovanju tako vsakodnevnega urnika kot tudi večjih, posebnihdogodkov. Starše seznanijo s prednostmi, posebnostmi, novostmi, predlogi, pa tudi pravicami <strong>in</strong>dolžnostmi staršev. Starše seznanijo tudi o raznih formalnostih, kot so na primer razni obrazci,odpiralni čas vrtca, hišni <strong>in</strong> dnevni red, o dnevih, ko je vrtec <strong>za</strong>prt …Drugi sestanek je bolj proti koncu šolskega leta, marca ali aprila. Ta roditeljski sestanek pa jenamenjen bolj analizi dogodkov v preteklem šolskem letu. Starši imajo možnost izraziti<strong>za</strong>dovoljstvo ali morda tudi ne<strong>za</strong>dovoljstvo z delom <strong>in</strong> življenjem vrtca.− Pogovorne urePogovorne ure organizirajo trikrat na leto. Čas pogovornih ur je prilagojen staršem, kar pomeni,da starši pridejo na pogovorne ure takrat, kadar že običajno pripeljejo otroka v vrtec ali kadar ga85
pridejo iskat. Predhodno se vpišejo, kateri dan <strong>in</strong> ob kateri uri jim to najbolj ustre<strong>za</strong>.Vzgojiteljica <strong>za</strong> vsakega otroka posebej vodi dokumentacijo, ki ji je v pomoč na pogovornihurah. Staršem tako lahko bolj celostno oriše otrokov razvoj, ki ga opaža. Opisno vrednot<strong>in</strong>jegov gibalno-motorični, socialni, vrednotni, govorni, vedenjski, miselni, ustvarjalni razvoj, patudi kakšne posebnosti otroka. Pogovorne urice so v Antonovem vrtcu najbolj obiskana oblikasodelovanja s starši, saj starše zelo <strong>za</strong>nima, kako se njihov otrok obnaša med vrstniki, kakonapreduje, kako ga vidi vzgojiteljica, kar pa jim res zelo nazorno prikaže zgoraj omenjenadokumentacija o njihovem otroku.− Dan staršev25. marca otroci z vzgojiteljicami pripravijo staršem presenečenje. Preprosto <strong>in</strong> prisrčno darilo sfotografijo otroka v vrtcu, njegovo risbico <strong>in</strong> lepim verzom, kar vsem mamicam <strong>in</strong> očetomprivabi nasmeh <strong>in</strong> srečo na obraz. S tem izrazijo skromno <strong>za</strong>hvala <strong>za</strong> njihov trud <strong>in</strong> ljubezen.− Ustvarjalna delavnicaVsako leto organizirajo tudi ustvarjalno delavnico, kjer starši <strong>in</strong> otroci izdelujejo določenizdelek. Pripravijo drugačne materiale <strong>in</strong> drugačen izdelek od lanskega. V <strong>za</strong>dnjem šolskem letuso izdelovali »gregorčke«. To so majhne hiške, izdelane iz kartona ali lesa. Te hiške so starši <strong>in</strong>otroci uporabili na lokalni prireditvi »Luč v vodo«, ki je značilna <strong>za</strong> Železnike <strong>in</strong> je prav<strong>za</strong>pravstar običaj, ko so na predvečer gregorjevega – 11. maja, spustili luč v potok kot znamenje, da jedan že tako dolg, da luči pri delu ne potrebujejo več.Te delavnice so iz leta v leto manj obiskane s strani staršev, čeprav vedno potekajo v prijetnem,sproščenem <strong>in</strong> ustvarjalnem vzdušju.− Božičnica24.12. v popoldanskem času pripravijo doživeto vzdušje svetega večera z otroki <strong>in</strong> staršiAntonovega vrtca. Pri maši sodelujejo s pesmimi, povabijo tudi nekaj <strong>in</strong>strumentalistov, daobogatijo doživljanje božičnega dogodka.− IzletSkupaj s starši se vsako leto vsaj enkrat, včasih pa tudi dvakrat v letu, odpravijo na izlet.Izbirajo različne lokacije, vedno pa si <strong>za</strong> cilj izberejo tak kraj, da se tam potem še kaj dogaja.Na <strong>za</strong>dnjem izletu so se zbrali v Škofji Loki na železniški postaji <strong>in</strong> se z vlakom odpeljali naJesenice. V gledališču Toneta Čufarja so si ogledali predstavo Muca Copatarica, ki jo jeobogatil še čarodej Toni. Za mnoge otroke je bila to prva vožnja z vlakom, posebno doživetjepa je bila tudi predstava v pravem gledališču. Na enem izletu so se <strong>za</strong>peljali v Tivoli, kjer so sesprehodili skozi park <strong>in</strong> ga občudovali, nato pa so se odpeljali na Brezje, kjer so imeli sveto86
mašo. Enkrat pa so si <strong>za</strong> izlet izbrali pohod, ki je bil primeren tako <strong>za</strong> številčnejše druž<strong>in</strong>e, <strong>za</strong>starše z majhnimi otroki, kot tudi <strong>za</strong> starše z velikimi otroki. Na vrhu so vzgojiteljice pripravilerazne <strong>za</strong>bavne <strong>in</strong> športne igre <strong>za</strong> otroke <strong>in</strong> starše. Na pomladanskem izletu so se odpeljali vSorico, kjer so si ogledali Groharjevo rojstno hišo. Seznanili so se z orffejevimi <strong>in</strong>strumenti ternanje tudi kaj <strong>za</strong>igrali. Ti izleti so res vsakokrat malo drugačni, a vedno pestri, <strong>za</strong>nimivi, tudipoučni. Starši med sabo pa tudi z vzgojiteljicami imajo odlično priložnost, da se bolje spoznajo,navežejo tesnejše, celo prijateljske stike, saj skupaj preživijo cel dan.− Zahvalna mašaVrhunec vseh druženj s straši je prav gotovo vsakoletna <strong>za</strong>hvalna maša v prvi polovici junija, kijo imajo v cerkvi v Železnikih. Sooblikujejo jo starši bodočih šolarjev, s petjem pa jo polepšajootroci. Program nadaljujejo v vrtcu, kjer starši "malih maturantov" (otroci, ki jeseni vstopijo vprvi razred) pripravijo presenečenje. Največkrat <strong>za</strong>igrajo kratko igro, na primer MucoRo<strong>za</strong>l<strong>in</strong>do. V kulturnem programu so z raznovrstnimi točkami nastopili tudi mali maturanti, kiproti koncu programa prejmejo darila kot spom<strong>in</strong> na vrtčevske dni, nato pa se pred vrtcemposladkajo z dobrotami, ki jih pr<strong>in</strong>esejo starši.− Srečanje s starimi staršiVsakoletno srečanje s starimi starši je <strong>za</strong> otroke <strong>in</strong> tudi vzgojiteljice prav nekaj posebnega.Pripravijo kratek program, v katerem otroci nastopijo s pesmijo, igrico, plesom … Ker so jih v<strong>za</strong>dnjem letu povabili ravno v maju, so imeli namesto takega programa šmarnice, ki so jihoblikovali otroci <strong>in</strong> gospod kaplan. Šmarnice ali šmarnično branje se bere vsak dan v mesecumaju, gre pa <strong>za</strong> poučno zgodbo kakšnega svetnika ali čisto običajne druž<strong>in</strong>e, namenjene pa sopredvsem otrokom. Prijetno druženje nadaljujejo še pred vrtcem, kjer ob pogostitvi <strong>in</strong> klepetunajvečkrat čas kar prehitro m<strong>in</strong>e. Poslovijo se z darilom - otroško umetn<strong>in</strong>o <strong>in</strong> si <strong>za</strong>želijonasvidenje prihodnje leto. Mamica, ki ima svojega otroka v Antonovem vrtcu, je ob srečanju sstarimi starši v vrtčevskem glasilu Antonček takole <strong>za</strong>pisala: »…tako poteka ta dan, enim vveliko veselje <strong>in</strong> izpolnitev življenja, drugim v srečo <strong>in</strong> bogato dedišč<strong>in</strong>o, ki jih bo grela še vpozna odrasla leta.« (Glasilo Antonček, 2006). Predvsem starši so tisti, ki se <strong>za</strong>vedajo pomenateh srečanj s starimi starši, saj so tista srednja generacija med otroki <strong>in</strong> starimi starši. Vrtec jimje pri tem v veliko pomoč, saj na ta nač<strong>in</strong> izrazijo neko priznanje <strong>in</strong> <strong>za</strong>hvalo starim staršem <strong>za</strong>vso pomoč <strong>in</strong> zglede pri vzgoji. Za otroka pa je ljubezen starih staršev res bogata dedišč<strong>in</strong>a, kipride velikokrat na dan šele v odraslosti.− Predavanje <strong>za</strong> starše87
V Antonovem vrtcu so preteklo šolsko leto posebno pozornost posvetili vrednotam, <strong>za</strong>to sopovabili gospo Dušico Kunaver, da je staršem spregovorila na temo Vrednote v druž<strong>in</strong>i. Vsvojem predavanju je staršem <strong>za</strong>upala veliko drobnih, a zelo pomembnih korakov v vzgoji <strong>za</strong>današnji čas, pa tudi življenjskih modrosti, ki jih ni mogoče prebrati v knjigah. Vzgojiteljice sobile nad samim predavanjem <strong>in</strong> vzdušjem med starši <strong>in</strong> predavateljico zelo navdušene, niso pabile najbolj <strong>za</strong>dovoljne z udeležbo staršev na tem predavanju, saj se ga je udeležila le slabatretj<strong>in</strong>a vseh staršev. Vzgajanje <strong>za</strong> vrednote <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>ska vzgoja nasploh v današnjem času nistapreprosti, prav <strong>za</strong>radi tega se vzgojiteljicam postavlja vprašanje, <strong>za</strong>kaj se tako kvalitetnega,potrebnega <strong>in</strong> poučnega predavanja ni udeležilo več staršev.− Srečanje druž<strong>in</strong>Srečanje druž<strong>in</strong>, ki imajo enega ali več otrok v Antonovem vrtcu, je eno izmed srečanj, ki imajože kar dolgoletno tradicijo, saj je druž<strong>in</strong>a kot vrednota v njihovem vrtcu med prvim<strong>in</strong>ajpomembnejšimi. Največkrat je to srečanje v maju, <strong>za</strong>to v program vključijo šmarnice. Vednopa se zberejo v kraju, ki je primeren <strong>za</strong> piknik, športne igre <strong>in</strong> razne druge družabne igre. Če jele možno, si ogledajo še kakšno <strong>za</strong>nimivost tega kraja, na primer kmetijo, župnišče, glasbenodelavnico, konje … Poleg prijetnega druženja tako vidijo <strong>in</strong> spoznajo tudi veliko novega <strong>in</strong><strong>za</strong>nimivega. Starši imajo možnost pogovora <strong>in</strong> izmenjave izkušenj z drugimi starši, otroci pa soveseli, če se njihovi starši med seboj spoprijateljijo <strong>in</strong> se morda tudi kasneje kdaj družijo, ne lev okviru vrtca.− Srečanje druž<strong>in</strong> katoliških vrtcev na BrezjahV maju 2008 je bilo na Brezjah prvo srečanje druž<strong>in</strong> katoliških vrtcev »z namenom pove<strong>za</strong>tiotroke <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>e iz vseh 15 slovenskih katoliških vrtcev <strong>in</strong> prositi <strong>za</strong> blagoslov pri njihovemdelu« (http://antonov-vrtec.si). Najprej so imeli sveto mašo, kjer so sodelovali predstavnikivrtcev, s petjem pa so jo polepšali vsi navzoči. Druženje s pesmijo <strong>in</strong> igro so nadaljevali nadvorišču. »Iz Antonovega vrtca nas je k Mariji Pomagaj poromalo okrog 100 <strong>in</strong> čeprav smomed najmanjšimi vrtci, smo bili najštevilčnejši!« se je pohvalila pomočnica ravnatelja NežkaČufar.− Razstava izdelkovV cerkvi v Železnikih ob koncu šolskega leta pripravijo razstavo raznoraznih izdelkov otrokAntonovega vrtca. Namenjena ni le staršem, pač pa tudi vsem drugim, ki si jo želijo ogledati <strong>in</strong>vsem, ki pridejo v cerkev. Razstava traja vsaj dva tedna <strong>in</strong> otroci so zelo ponosni nanjo, šeposebej pa vsak na svoje izdelke.− Druž<strong>in</strong>ski kotiček88
Zelo izvirna oblika sodelovanja s starši pa se mi je zdel »druž<strong>in</strong>ski kotiček«. Starši v vrtecpr<strong>in</strong>esejo druž<strong>in</strong>sko fotografijo, otroci pa s pomočjo slike ali pa tudi brez te pomoči, narišejovsakega člana njegove druž<strong>in</strong>e posebej. Nato izdelajo drevo iz kartona <strong>in</strong> nanj nalepijo terisbice, nad risbicami pa nalepijo še fotografijo druž<strong>in</strong>e. Ta druž<strong>in</strong>ska drevesa imajo postavljenana posebnem mestu v igralnici. Tako je vsaka druž<strong>in</strong>a na simboličen nač<strong>in</strong> prisotna v vrtcu,vsakega otroka posebej pa njegova lastna druž<strong>in</strong>a spremlja skozi vsakdan v vrtcu.Prav gotovo ta pestra paleta sodelovanja s starši dokazuje, da dejansko res dajejo velikpoudarek na čimbolj usklajeno druž<strong>in</strong>sko <strong>in</strong> vrtčevsko vzgojo, da jim je dober <strong>in</strong> <strong>za</strong>upljiv odnosstaršev do vzgojiteljic <strong>in</strong> do vrtca kot celote pomemben del njihove vloge v današnjem prostoru<strong>in</strong> času.Najslabše obiskane so delavnice, <strong>za</strong>to jih vsaj <strong>za</strong> nekaj časa nameravajo opustiti, sicer pa so zudeležbo staršev na ostalih dejavnostih zelo <strong>za</strong>dovoljni.89
Priloga D: Enote kodiranja – Antonov vrtecGlavna dejavnost <strong>za</strong>voda je vzgoja, izobraževanje <strong>in</strong> varstvo predšolskih otrok. Kot katoliškivrtec /nudijo otrokom krščansko vzgojo s poudarkom na oblikovanju temeljnihkrščanskih vrednot/ (1).Komunikacija med vzgojiteljicami <strong>in</strong> starši je zelo /sproščena, poteka vsak dan/ (3), ko otrokapripeljejo v vrtec ali ga pridejo iskat. Starše o raznih posebnostih pri otroku obveščajo že sproti,sicer pa na pogovornih uricah. O dogodkih, ki se bodo ali so se dogajali, pa jih obveščajov /posebnem kotičku pri vhodu/ (4), kjer imajo razstavljene tudi slike preteklih dogodkov./Otroci, starši <strong>in</strong> <strong>za</strong>posleni skupaj oblikujejo glasilo Antonček/ (5), ki je vsakokratposvečeno drugi temi. Izide ob koncu šolskega leta <strong>in</strong> jih predstavi širši javnosti.Majhnost je njihova največja posebnost, saj /delujejo kot velika druž<strong>in</strong>a, ki se med sebojpovezuje <strong>in</strong> dopolnjuje/ (6) (povzeto po: http://antonov-vrtec.si)./Staršem ponudijo različne oblike sodelovanja/ (7) <strong>in</strong> veseli so, če se odločijo vsaj <strong>za</strong>nekatere. Zavedajo se, da pove<strong>za</strong>nost staršev z vrtcem krepi njihovo <strong>za</strong>upanje do vrtca, to pa priotrocih poveča občutek varnosti. Želijo si, da bi bili /vrtčevska <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>ska vzgoja čim boljusklajeni/ (8).Predstavila bom tiste aktivnosti <strong>za</strong> starše, ki so razmeroma stalne, najbolj uveljavljene, uspešne<strong>in</strong> priljubljene s strani staršev, otrok <strong>in</strong> vzgojiteljic: /roditeljski sestanki/ (9), /pogovorne ure/(10), /dan staršev/ (11), /ustvarjalna delavnica/ (12), /božičnica/ (13), /izlet/ (14), /<strong>za</strong>hvalnamaša/ (15), /srečanje s starimi starši/ (16), /predavanje <strong>za</strong> starše/ (17), /srečanje druž<strong>in</strong>/(18), /srečanje druž<strong>in</strong> katoliških vrtcev na Brezjah/ (19), /razstava izdelkov/ (20),/druž<strong>in</strong>ski kotiček/ (21).Najslabše obiskane so delavnice, <strong>za</strong>to jih vsaj <strong>za</strong> nekaj časa nameravajo opustiti, sicer pa /so zudeležbo staršev na ostalih dejavnostih zelo <strong>za</strong>dovoljni/ (22).90
Priloga E: Intervju – Hiša otrok Dravlje – 1. 7. 2009Za primer vrtca, ki deluje po pr<strong>in</strong>cipih montessori pedagogike, sem izbrala Hišo otrok Dravlje.Sodelovanje s starši <strong>in</strong> delček življenja v tem vrtcu mi je predstavila direktorica <strong>in</strong>ustanoviteljica Montessori <strong>in</strong>štituta Melita Kordeš Demšar, ki je tudi ravnateljica vrtca. Kljubpomanjkanju časa <strong>in</strong> pre<strong>za</strong>poslenosti sva se uspeli dogovoriti <strong>za</strong> srečanje. Poka<strong>za</strong>la mi jeprostore vrtca ter predstavila oblike sodelovanja s starši. Za njen dragocen čas, trud <strong>in</strong> odprtostse ji najlepše <strong>za</strong>hvaljujem.Hiša otrok Dravlje je <strong>za</strong>sebni vrtec, ki deluje znotraj Montessori <strong>in</strong>štituta. Vrtec izvajacelodnevni program, ki je namenjen otrokom v starosti od 11 mesecev do odhoda v šolo. Imadva oddelka otrok, <strong>za</strong> katere skrbi pet strokovnih delavcev. V obeh skup<strong>in</strong>ah so otroci odprvega do šestega leta, skupno sprejmejo največ 38 otrok. Vrtec izvaja celodnevni program ponačelih pedagogike montessori <strong>in</strong> je z dnem 29.10.2008 vpisan v knjigo razvida vrtcev pod<strong>za</strong>poredno številko 140.Pomen <strong>in</strong> oblike sodelovanja med starši <strong>in</strong> Hišo otrok DravljeŽelijo si, da bi bilo prehajanje med druž<strong>in</strong>o <strong>in</strong> vrtcem <strong>za</strong> otroka čimbolj naravno, kar pa je težkodosegljivo, če ni sodelovanja s starši. Zavedajo se, da so le-ti dnevno razpeti med mnogoobveznostmi, a prepričani so, da je možnosti sodelovanja veliko <strong>in</strong> so različne. Glede na svojezmožnosti lahko prav vsaka mama, vsak oče <strong>in</strong> drugi otroku pomembni ljudje na svoj nač<strong>in</strong>sodelujejo <strong>in</strong> živijo s Hišo otrok. Za otroka je pomembno, da čuti pripadnost staršev skupnosti.Ker imajo otroci svoje starše neizmerno radi, želijo imeti delček njih tudi v vrtcu, kar pa lahkouresničijo na različne nač<strong>in</strong>e.Prisotnost staršev je zelo dobrodošla! V Hiši otrok se trudijo, da <strong>za</strong> otroka poskrbijo kot <strong>za</strong>cenjenega gosta. To je pa mogoče le s sodelovanjem s starši, saj tako otroka bolje poznajo,otrok pa čuti, da starši <strong>za</strong>upajo vrtcu ter so prepričani, da je to dober kraj <strong>za</strong> njegovo življenje.Želijo si, da je staršem pri sodelovanju s Hišo glavno vodilo otrok.Starši ob vpisu otroka v vrtec podpišejo »<strong>za</strong>vezo dejavnega starša«, saj pristop montessoripedagogike stremi k čim bolj celostni vzgoji otroka, le-te pa ni brez tesnega povezovanja sstarši <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>o otroka. Zato se od staršev še toliko bolj pričakuje, da bodo aktivno sodelovalipri uresničevanju vzgojnih ciljev.91
Starši so pravočasno <strong>in</strong> zelo dobro seznanjeni s posebnostmi montessori sistema, še preden sedokončno odločijo <strong>za</strong> vpis otroka v montessori vrtec <strong>in</strong> če se <strong>za</strong> vpis odločijo, se dobro<strong>za</strong>vedajo, kaj se od njih pričakuje. Zato je tudi udeležba staršev na raznih aktivnostih zelovisoka. Vrtec staršem ponudi tudi ideje <strong>za</strong> sodelovanje z vrtcem.Vsa obvestila staršem posredujejo preko elektronske pošte <strong>in</strong> ravnateljica pravi, da ta nač<strong>in</strong>komuniciranja s starši zelo dobro deluje. Ko se otrok uvaja, vzgojiteljica starše preko dnevaobvešča z SMS sporočili, kako se otrok drži. Starše pokličejo po telefonu le, če gre <strong>za</strong> nujno alimorebitno urgentno obvestilo. Vse fotografije življenja v vrtcu objavijo na spletni strani, ki jedostopna le staršem vpisanih otrok.Iz pogovora z gospo Melito Kordeš Demšar lahko navedem konkretne oblike sodelovanja sstarši, ki jih Hiša otrok nudi.Sodelovanje s starši planirajo z dveh različnih vidikov. Pri prvem gre <strong>za</strong> starše, ki imajo svojegaotroka že dalj časa v vrtcu, torej je njihov otrok že vključen v vrtec, pri drugem vidiku pa gre <strong>za</strong>»nove« oziroma bodoče starše, ki se šele pripravljajo na vključitev otroka v vrtec.Staršem, ki imajo svojega otroka že dlje časa v vrtcu, ponujajo naslednje oblike sodelovanja:− SestanekDvakrat na leto organizirajo sestanek, ki ni namenjen zgolj <strong>in</strong>formiranju staršev ali planiranju <strong>in</strong>organiziranju prihodnjih dogodkov, pač pa je namenjen tudi neformalnemu izobraževanjustaršev, izmenjavi izkušenj, družabnosti. Sestanek je sestavljen iz več delov. Na <strong>za</strong>četku staršiposlušajo predavanje, nato pa sledi pogovor po skup<strong>in</strong>ah. Temo predavanja <strong>in</strong> posledičnopogovora po skup<strong>in</strong>ah izbirajo glede na potrebe, ki jih vzgojiteljice prepoznajo pri starših.Druga oblika sestanka so delavnice, kjer imajo starši na izbiro več tem, ki se odvijajo po večprostorih. Ne gre <strong>za</strong> izdelovanje kakšnih izdelkov, ampak pogovor med starši. Običajno si vuvodu na sestanek ogledajo diaprojekcijo fotografij otrok iz življenja v vrtcu v preteklemobdobju. Na koncu pa sledi še družabni del.− Večer z mamo/večer z očetomOtroci, ki so stari od 3 do 6 let, imajo enkrat v letu večer z mamo <strong>in</strong> enkrat v letu večer zočetom. Ta večer se otrok vrne v vrtec proti večeru s staršem, <strong>in</strong> mu nato pokaže, s čim se radigra, kaj ga <strong>za</strong>nima, kaj mu gre dobro … Izbereta si material <strong>in</strong> nato se skupaj igrata. Gospa92
Melita je tu še dodala, da je zelo <strong>za</strong>nimivo opazovati, kako se večer z mamo razlikuje od večeraz očetom.− PiknikPiknik soorganizirajo starši, kar pomeni, da izberejo nač<strong>in</strong>, kako bodo sodelovali: pripravohrane, pečenje, strežba pijače, pospravljanje, glasbena točka … Ti pikniki so zelo dobroobiskani.− Pogovorne ureZaželeno je, da pridejo starši vsaj enkrat v letu na pogovorne ure. Če ne pridejo sami, jihvzgojiteljice povabijo. Vzgojiteljica ima <strong>za</strong> vsakega otroka posebne obrazce, kjer ima <strong>za</strong>beleženrazvoj <strong>in</strong> napredek otroka, tako so pogovorne ure bolj strukturirane <strong>in</strong> uč<strong>in</strong>kovite, tako <strong>za</strong> staršakot <strong>za</strong> vzgojiteljico.− Opazovanje otroka v skup<strong>in</strong>iOče ali mama, lahko pa tudi oba, enkrat v letu preživita dan v vrtcu z namenom, da opazujetasvojega otroka v skup<strong>in</strong>i, njegovo ustvarjanje, samostojnost, obnašanje do drugih, reagiranjeipd.− Pomoč starševStarši po svojih močeh prispevajo oziroma darujejo vrtcu bodisi svoj čas, znanje, material alikaj drugega ob različnih priložnostih vsaj enkrat v letu. Možnosti je več, zgoraj pa sem ženaštela ideje, ki jih vrtec predlaga staršem v zvezi s sodelovanjem oziroma pomočjo staršev.Lahko gre <strong>za</strong> predstavitev poklica, hobija, preskrbovanje z uporabnim materialom, z otrokipripravljajo piškote, pridejo na obisk z dojenčkom ... S tem želijo spodbujati nek pozitivnonaravnan odnos do vrtca.− Otrokov rojstni danStarši pripravijo fotografije pomembnih mejnikov otrokovega življenja. Otroci v vrtcu imajopotem stalen nač<strong>in</strong> praznovanja, ki je predvidljiv <strong>in</strong> se je vsi veselijo. Najprej poslušajo zgodboživljenja tega otroka, <strong>za</strong>pojejo, čestitajo. Starši poskrbijo tudi <strong>za</strong> pogostitev v skup<strong>in</strong>i (sadje,siri, suho sadje ali naravni sokovi).− Skrb <strong>za</strong> lepo okoljeStarši se vpišejo v seznam, ko so »dežurni« <strong>za</strong> sveže rože v va<strong>za</strong>h, ki krasijo prostor skup<strong>in</strong>e, vkateri je njihov otrok. Enkrat tedensko se del perila (krpice <strong>in</strong> brisačke, ki jih otroci uporabljajo<strong>za</strong> igro), ki se običajno opere v vrtcu, odnese k enemu od otrok domov. Starši se tekom letarazvrstijo, da na vsake toliko časa pride njihova druž<strong>in</strong>a na vrsto, da perilo opere, zlika <strong>in</strong> zloži,93
pri tem pa je nujno aktiven njihov otrok, da vidi <strong>in</strong> spoznava, da ni samo po sebi umevno, da jeperilo vsak dan znova čisto <strong>in</strong> pripravljeno <strong>za</strong> uporabo.− Paraprofesionalno izobraževanjeGre <strong>za</strong> osnovno montessori izobraževanje, ki je sicer namenjeno strokovnim delavcem, nanj papovabijo tudi starše, <strong>za</strong>radi boljšega razumevanja sistema montessori vrtca. Vseb<strong>in</strong>aizobraževanja je vzgoja po montessori metodi od rojstva pa do odhoda v šolo. Če se staršiodločijo <strong>za</strong>nj, jim <strong>za</strong>gotovijo popust, povabijo pa tudi »bodoče« starše tega vrtca.Želijo si, da bi se tega izobraževanja udeleževalo čim več staršev, saj jim le-to pomaga boljerazumevati dogajanje v vrtcu.− Program <strong>za</strong> otroke <strong>in</strong> staršeEnkrat mesečno <strong>za</strong> uro <strong>in</strong> pol starši <strong>in</strong> otroci lahko pridejo na »igralne ure«. Na razpolago so jimvsa igrala <strong>in</strong> pripravljeni materiali <strong>za</strong> ustvarjanje. Ti programi so namenjeni predvsem staršem<strong>in</strong> otrokom, ki <strong>za</strong>radi različnih razlogov niso v tem vrtcu.− PredavanjePripravijo <strong>in</strong> izpeljejo ga vzgojiteljice same, na različne, takrat aktualne, teme – spanje,discipl<strong>in</strong>a, samostojnost, odvajanje od plenic, razvijanje koncentracije, ipd. Predavanju vednosledi pogovor med udeleženci <strong>in</strong> vzgojiteljicami.Staršem, ki se <strong>za</strong>nimajo <strong>za</strong> vključitev svojega otroka v ta vrtec <strong>in</strong> so potencialni »bodoči« staršitega vrtca, pa nudijo:− UvajanjeGre <strong>za</strong> pogovor <strong>in</strong> predstavitev sistema <strong>in</strong> življenja v montessori vrtcu. Na voljo jim je tudiopazovanje skup<strong>in</strong>e (še brez njihovega otroka) <strong>za</strong> ugotavljanje »ali bi mojemu otroku ta sistemustre<strong>za</strong>l«, »ali moj otrok paše v ta vrtec, v to skup<strong>in</strong>o«. Nato ti starši izpolnijo pripravljeneformularje <strong>za</strong> lažje iskanje odgovorov na ta vprašanja. Temu sledi <strong>in</strong>dividualni sestanek zvzgojiteljico, kjer gre <strong>za</strong> obojestransko izmenjavo <strong>in</strong>formacij. Starši imajo možnost postavitikakršnokoli vprašanje, ki jih <strong>za</strong>nima, vzgojiteljica pa poskuša kar se da temeljito spoznat<strong>in</strong>jihovo druž<strong>in</strong>o, njihove navade, vzgojne prijeme, odnose. Starši se po tem odločijo, ali bodovpisali svojega otroka v ta vrtec ali ne.− Obisk vzgojiteljice na domuV starostnem obdobju do treh let je <strong>za</strong>želeno, da starši povabijo vzgojiteljice na obisk k njimdomov. To ni pogoj <strong>za</strong> sprejem otroka v vrtec <strong>in</strong> če starši tega ne želijo, jih v to ne silijo.94
Namenjeno je predvsem manj stresnemu privajanju otroka na vzgojiteljico, saj otrok, ko vidi, dastarši sprejmejo <strong>in</strong> pogostijo vzgojiteljico doma, <strong>za</strong>čutijo, da je to oseba, ki ji lahko <strong>za</strong>upajo. Stem tudi uspešneje usklajujejo vzgojo, ki jo prakticirajo starši doma <strong>in</strong> vzgojo, ki jo prakticirajovzgojiteljice v vrtcu.Obisk vzgojiteljice na domu je <strong>za</strong>želen tudi pri tistih otrocih, pri katerih se pojavijo težave, ki<strong>za</strong>htevajo resnejšo <strong>in</strong> celostno obravnavo <strong>in</strong> sicer ne glede na starost otroka, seveda pa semorajo starši s tem str<strong>in</strong>jati.95
Priloga F: Enote kodiranja – Hiša otrokHiša otrok Dravlje je <strong>za</strong>sebni vrtec, ki deluje znotraj Montessori <strong>in</strong>štituta. Vrtec izvajacelodnevni program, ki je namenjen otrokom v starosti od 11 mesecev do odhoda v šolo. Imadva oddelka otrok, <strong>za</strong> katere skrbi pet strokovnih delavcev. V obeh skup<strong>in</strong>ah so otroci odprvega do šestega leta, skupno sprejmejo največ 38 otrok. /Vrtec izvaja celodnevni programpo načelih pedagogike montessori/ (1) <strong>in</strong> je z dnem 29.10.2008 vpisan v knjigo razvidavrtcev pod <strong>za</strong>poredno številko 140.Pomen <strong>in</strong> oblike sodelovanja med starši <strong>in</strong> Hišo otrok Dravlje:Želijo si, da bi bilo /prehajanje med druž<strong>in</strong>o <strong>in</strong> vrtcem <strong>za</strong> otroka čimbolj naravno/ (2), karpa je težko dosegljivo, če ni sodelovanja s starši. Zavedajo se, da so le-ti dnevno razpeti medmnogo obveznostmi, a prepričani so, da je možnosti sodelovanja veliko <strong>in</strong> so različne. Glede nasvoje zmožnosti lahko prav vsaka mama, vsak oče <strong>in</strong> drugi otroku pomembni ljudje na svojnač<strong>in</strong> sodelujejo <strong>in</strong> živijo s Hišo otrok. Za otroka je pomembno, da /čuti pripadnost starševskupnosti/ (3). Ker imajo otroci svoje starše neizmerno radi, želijo imeti delček njih tudi vvrtcu, kar pa lahko uresničijo na različne nač<strong>in</strong>e./Prisotnost staršev je zelo dobrodošla/ (4)! V hiši otrok se trudijo, da <strong>za</strong> otroka poskrbijo kot<strong>za</strong> cenjenega gosta. To pa je mogoče le s sodelovanjem s starši, saj tako otroka bolje poznajo,otrok pa čuti, da /starši <strong>za</strong>upajo vrtcu/ (5) ter so prepričani, da je to dober kraj <strong>za</strong> njegovoživljenje. Želijo si, da je staršem pri sodelovanju s hišo glavno vodilo otrok.Starši ob vpisu otroka v vrtec podpišejo /»<strong>za</strong>vezo dejavnega starša«/ (6), saj pristopmontessori pedagogike stremi k čim bolj celostni vzgoje otroka, le-te pa ni brez tesnegapovezovanja s starši <strong>in</strong> druž<strong>in</strong>o otroka. Zato se od staršev še toliko bolj pričakuje, da bodoaktivno sodelovali pri uresničevanju vzgojnih ciljev.Starši so pravočasno <strong>in</strong> zelo dobro seznanjeni s posebnostmi montessori sistema, še preden sedokončno odločijo <strong>za</strong> vpis otroka v montessori vrtec <strong>in</strong> če se <strong>za</strong> vpis odločijo, /se dobro<strong>za</strong>vedajo, kaj se od njih pričakuje/ (7). Zato je tudi /udeležba staršev na raznih aktivnostihzelo visoka/ (8). Vrtec staršem ponudi tudi /ideje <strong>za</strong> sodelovanje z vrtcem/ (9)./Vsa obvestila staršem posredujejo preko elektronske pošte/ (10) <strong>in</strong> ravnateljica pravi, da tanač<strong>in</strong> komuniciranja s starši zelo dobro deluje. Ko se otrok uvaja, vzgojiteljica starše preko96
dneva /obvesti z SMS sporočili, kako se otrok drži/ (11). Starše pokličejo po telefonu le, čegre <strong>za</strong> nujno ali morebitno urgentno obvestilo. /Vse fotografije življenja v vrtcu objavijo naspletni strani/ (12), ki je dostopna le staršem vpisanih otrok.Iz pogovora z gospo Melito Kordeš Demšar lahko navedem konkretne oblike sodelovanja sstarši, ki jih Hiša otrok nudi: /Sestanek/ (13), /Večer z mamo/večer z očetom/ (14), /Piknik/(15), /Pogovorne ure/ (16), /Opazovanje otroka v skup<strong>in</strong>i/ (17), /Pomoč staršev/ (18),/Otrokov rojstni dan/ (19), /Skrb <strong>za</strong> lepo okolje/ (20), /Paraprofesionalno izobraževanje/(21), /Program <strong>za</strong> otroke <strong>in</strong> starše/ (22), /Predavanje/ (23), /Uvajanje/ (24), /Obiskvzgojiteljice na domu/ (25).97
IZJAVAPodpisana Bernarda Tušek, študentka Filozofske Fakultete Univerze v Ljubljani, študijskegaprograma andragogike izjavljam, da je diplomsko delo z naslovom Izobraževanje staršev vvrtcu pod mentorstvom doc.dr. Nives Ličen, avtorsko delo. V diplomskem delu so uporabljeniviri <strong>in</strong> literatura korektno navedeni, teksti niso prepisani brez navedbe avtorjev._________________________________(podpis študentke)Ljubljana, september 200998