U grupu lakozapaljivih i eksplozivnih tvari ubrajaju se industrijski plinovi (propan,butan, acetilen), te velik broj organskih otapala i razrjeđivača (benzen i derivati,alkoholi, esteri, eteri i dr.). Osim što su lakozapaljive tekućine, mnoga organska otapalasu i otrovna. Druga su svojstva organskih otapala djelovanje na kožu kojim uzrokujudermatitis, te djeluju na živčani sustav.Kemijske tvari su uobičajeni izraz za štetne tvari koje mogu uzrokovati različitaoštećenja zdravlja radnika koji dolaze s njima u dodir pri proizvodnji, rukovanju,transportu, skladištenju ili korištenju. U praksi se mogu pojaviti u obliku prašina,dimova, plinova, para, magle, vlakna i dr. Štetnost ovisi o mnogim fizikalnim, kemijskimili otrovnim svojstvima, ali je najvažnija količina tvari koja je ušla u organizam. Zbogtoga je za svaku kemijsku tvar propisana maksimalno dopustiva koncentracija (MDK) za8-satni rad bez opasnosti za organizam.Za neke tvari propisana je kratkotrajna dopustiva koncentracija (KDK) kod kojeizloženost može trajati najviše do 15 minuta i ne smije se pojaviti više od četiri putatijekom radnog vremena. Djelovanje štetnosti na organizam može biti akutno, tj. kratkotrajnoi to od nekoliko sekundi do nekoliko sati najčešće preko dišnih organa i kože.Kratkotrajno djelovanje štetnosti može uzrokovati ozljedu na radu. Kronično djelovanjenastupa u razdoblju od nekoliko mjeseci ili godina i očituje se profesionalnom bolešću.Biološke štetnostiBiološke tvari u koje spadaju virusi, bakterije, paraziti, gljivice, kukci, organske tvari idr., a s kojima dolazi u dodir zaposlenik na radu (rad s novcem), mogu izazvati različite,najčešće profesionalne bolesti.Izvori bioloških štetnosti su:• rad s ljudima oboljelim od zaraznih bolesti (zdravstvo, znanstveno-istraživački rad)• rad s zaraženim životinjama, mesom i otpacima životinja, (veterinari, radnici koji radena utovaru i istovaru zagađene robe).• rad na otvorenom - dodir s životinjama koje ugrizom unose otrove ili viruse (radnicikoji obavljaju poslove u nekim područjima poljoprivrede, šumarstva, građevinarstva isl.)Štetna zračenja1. Ionizacijska zračenja - kada su izvor zračenja određeni radioaktivni elementi i uređajikoji proizvode zračenja (rentgen). Ionizacijska zračenja susreću se u zdravstvu kodrentgenskih snimanja, terapije zračenjem, u nuklearnoj medicini te pri poslovimakontrole proizvoda (izotopi, rentgen). Visoke doze mogu djelovati trenutno izazivajućiakutnu radijacijsku bolest dok trajnije izlaganje ionizacijskom zračenju može uzrokovatirak, leukemiju, oštećenje kože i sl, što se sve smatra profesionalnim bolestima.Opasnosti od ionizirajućeg zračenja pojavljuju su u posebnim radnim procesima.2. Neionizacijska zračenja koje proizvode određeni uređaji, npr. laserski uređaji, kao imaterijali zagrijani na temperaturu višu od 2000 °C. Od neionizacijskih zračenjanajštetnije djelovanje mogu imati ultraljubičasta zračenja koja najčešće oštećuju očipri elektrozavarivanju. Ultraljubičastog zračenja ima i u prirodi od sunca, naročitozbog proboja ozonskog sloja čemu su izloženi radnici koji radove obavljaju pretežnona otvorenom prostoru što dugoročno može uzrokovati rak kože. Vrlo štetna mogubiti i laserska zračenja koja zbog velike količine energije usmjerene na malu površinumogu uzrokovati na koži oštećenja od blagog crvenila do dubokih opeklina, a na oku(rožnici, leći i mrežnici) teška oštećenja.<strong>PROCJENA</strong> <strong>OPASNOSTI</strong>9
RasvjetaOdgovarajuća rasvjeta radnih prostorija i prostora omogućuje točno i brzo opažanje teispravno i sigurno obavljanje vidne zadaće uz što manji zamor očiju, a posredno štitiradnika i od ozljeda na radu. Neodgovarajuća rasvjeta povećava napor vida i uzrokujesubjektivne smetnje, kao što su umor oka, glavobolja i dr. Uz to može doći i do padovazbog nedostatne rasvjete. Najprikladnija je prirodna rasvjeta. Prirodno svjetlo mora bitidovoljne jakosti i ravnomjerno raspoređeno po radnom prostoru. Mora biti spriječenobliještanje, toplinsko zračenje i izravno sunčevo svjetlo.Kako se poslovi obavljaju i u vrijeme nedovoljne prirodne rasvjete, koja uostalom nijeuvijek dovoljne jakosti, postavlja se umjetna rasvjeta. Umjetna rasvjeta mora bitiodgovarajuće jakosti s dobrom prostornom ravnomjernošću i bez bliještanja,zasjenjenih mjesta, titranja i treperenja u rasvjetnim tijelima.Tjelesni naporiTjelesnim naprezanjem može se smatrati svaka veća aktivnost koja zahtjevadinamički ili statički napor, odnosno mišićni rad, npr. kod stajanja, hodanja,savladavanja nekog otpora, podizanja ili prenošenja tereta i sl.Veličina tjelesnog naprezanja ovisi o potrošnji energije (količine utrošeneenergije) za neki posao te o uvjetima radne okoline u kojoj se obavlja neki posao(temperaturi, vlažnosti, strujanju zraka). Na veličinu tjelesnog naprezanja utječu iindividualne karakteristike čovjeka, kao i uvježbanost pokreta koje zahtijeva rad.Nefiziološki položaj tijela je svaki dugotrajni položaj tijela u kome se nejednakoopterećuje aparat za kretanje (lokomotorni aparat), u prvom redu mišići i zglobovi, štoizaziva povećani statički napor koji dovodi do ubrzanih degenerativnih promjena (processtarenja). Npr., to je dugotrajni sagnuti položaj, klečanje, čučanje, rad iznad glave i dr.(i dugotrajno stajanje i sjedenje je nepovoljno, ako ga zaposlenik zbog procesa rada nemože privremeno promijeniti).Psihofizički naporiNapor vida - izražen je kod radnika koji rade na računalu.Stres - rad u nepovoljnim uvjetima uz vremensko ograničenje i visoku razinuodgovornosti. Duža izbivanja zbog rada na udaljenim lokacijama, prekovremeni rad uuvjetima određenim zahtjevima naručitelja (radovi koji se moraju obaviti u što kraćemvremenu).Često se izvori psihofizičkih napora javljaju pri poslovima koji zahtijevajuopažanje i primjenu raznih signala, npr. akustičkih, optičkih i dr., osobito u situacijamaznačajnim za osobnu sigurnost kao i sigurnost drugih, pri radu u smjenama te zavrijeme noćnog rada, na poslovima koji obuhvaćaju odnose sa suradnicima, pri vođenjuposlova i dr.10Prisutnost određenih vrsta opasnosti i štetnosti utvrđuje se mjerenjima, zapažanjima,analizom radnih mjesta, radnih postupaka, analizom radnog prostora, primjenomutvrđenih ili prihvaćenih metoda za procjenu opasnosti.Pri tome treba otkrivanje opasnosti usmjeriti na izvore opasnosti za radnika, sredstvarada i radni okoliš.<strong>PROCJENA</strong> <strong>OPASNOSTI</strong>