b eton p¤i rekonstrukci - Beton TKS
b eton p¤i rekonstrukci - Beton TKS
b eton p¤i rekonstrukci - Beton TKS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
6/2002<br />
B ETON A ARCHITEKTURA<br />
pf 2003<br />
B ETON <strong>TKS</strong> JE P¤ÍM¯M NÁSTUPCEM âASOPISÒ A
SVAZ V¯ROBCÒ CEMENTU âR<br />
K Cementárnû 1261, 153 00 Praha 5<br />
tel.: 257 811 797, fax: 257 811 798<br />
e-mail: svcement@iol.cz<br />
SVAZ VÝROBCŮ<br />
BETONU ČR<br />
SVAZ V¯ROBCÒ BETONU âR<br />
Na Zámecké 9, 140 00 Praha 4<br />
tel./fax: 261 215 769<br />
e-mail: svb@svb.cz<br />
www.svb.cz<br />
SDRUÎENÍ PRO SANACE BETONOV¯CH<br />
KONSTRUKCÍ<br />
Sirotkova 54a, 616 00 Brno<br />
tel.: 541 421 188, fax: 541 421 180<br />
mobil: 602 737 657<br />
e-mail: ssbk@sky.cz<br />
www.sanace-ssbk.cz, www.ssbk.cz<br />
âESKÁ BETONÁ¤SKÁ<br />
SPOLEâNOST âSSI<br />
Samcova 1, 110 00 Praha 1<br />
tel.: 222 316 173<br />
fax: 222 311 261<br />
e-mail: cbz@cbz.cz<br />
www.cbz.cz<br />
S POLEâNOSTI A SVAZY PODPORUJÍCÍ âASOPIS<br />
55/<br />
P A R K T R I L O B I T N A K L A D N ù<br />
P ¤ E S T A V B A O B I L N É H O<br />
S I L A N A S T U D E N T S K O U<br />
U B Y T O V N U V O S L U<br />
C O N A J D E T E V T O M T O â Í S L E<br />
M O D E R N Í<br />
52/ J A P O N S K Á<br />
S Y M B I Ó Z A A R C H I T E K T U R Y<br />
B E T O N O V Á<br />
A K O N S T R U K C E U N ù K O L I K A<br />
A R C H I T E K T U R A<br />
P ¤ I P R A V O V A N ¯ C H M O S T Ò<br />
O â I M A<br />
I N G. P . â Í Î K A<br />
/8<br />
R I V E R<br />
C I T Y<br />
P R A H A<br />
10/<br />
K N I H O V N A<br />
F I L O S O F I C K É<br />
F A K U L T Y<br />
M A S A R Y K O V Y<br />
U N I V E R S I T Y<br />
V B R N ù<br />
/30<br />
R E K O N S T R U K C E<br />
P A L Á C E L A N G H A N S<br />
/15<br />
/18<br />
B E T O N P ¤ I R E K O N S T R U K C I –<br />
N E O M E Z E N Á T V A R O V A T E L N O S T /21
O B S A H<br />
Ú VODNÍK<br />
Jan L. Vítek /2<br />
T ÉMA<br />
B ETON A ARCHITEKTURA<br />
Zdenûk Luke‰ /3<br />
P ROFILY<br />
S K ANSKA CZ, A. S. /6<br />
O BRAZOVÁ P¤ÍLOHA<br />
PARK T RILOBIT NA K L ADNù<br />
– P OUÎITÍ BETONU P¤I BUDOVÁNÍ<br />
MùSTSKÉHO PARTERU /8<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
R EKONSTRUKCE PALÁCE L ANGHANS<br />
Ladislav Lábus /10<br />
K NIHOVNA F ILOSOFICKÉ FAKULTY<br />
M A SARYKOVY UNIVERSITY V B RNù<br />
Pavel Hladík /15<br />
SYMBIÓZA ARCHITEKTURY A KONSTRUKCE<br />
U NùKOLIKA P¤IPRAVOVAN¯CH MOSTÒ<br />
Petr ·afránek, Patrik Kotas,<br />
Roman ·afáfi /18<br />
B ETON P¤I REKONSTRUKCI<br />
– N EOMEZENÁ TVAROVATELNOST<br />
Jaroslav Felix, TomበFelix /21<br />
M ORAVSKÁ ZEMSKÁ KNIHOVNA<br />
Jaroslav Vinter /24<br />
H ISTORIE KOMBINOVANÉ KONSTRUKâNÍ<br />
SOUSTAVY VKS PRO VÍCEPODLAÎNÍ<br />
STAVBY - STAVBY OBâANSKÉ<br />
Karel Îofka /27<br />
R IVER C ITY P R AHA<br />
Martin âvanãara /30<br />
M ATERIÁLY A TECHNOLOGIE<br />
V ¯ROBKY PRO ¤E·ENÍ DILATAâNÍCH SPÁR<br />
A BALKONOVÉ IZOLAâNÍ PRVKY<br />
PRO BETONOVÉ KONSTRUKCE<br />
Vladimír Viták, Olga Löwitová,<br />
Slávka Náprstková /34<br />
N OVÉ POZNATKY Z TECHNOLOGIE<br />
V ¯ROBY CEMENTU<br />
Jan Tich˘, Hagen Ulig /38<br />
B UDOUCNOST BETONOV¯CH KONSTRUKCÍ /40<br />
V ùDA A V¯ZKUM<br />
K NAVRHOVÁNÍ ÎELEZOBETONOV¯CH<br />
K ONSTRUKCÍ S OHLEDEM NA ÎIVOTNOST<br />
Bfietislav Tepl˘, Zbynûk Ker‰ner,<br />
Pavla Rovnaníková /41<br />
M ù¤ENÍ SOUâASNÉHO P¤ENOSU VODY<br />
A CHLORIDÒ JAKO PODKLAD<br />
PRO PREDIKCI KOROZE V¯ZTUÎE V BETONU<br />
Pavla Rovnaníková, Zby‰ek Pavlík,<br />
Robert âern˘ /46<br />
S PEKTRUM<br />
Ú SPùCH âESKÉHO BETONU<br />
NA FIB KONGRESU V Ó SACE /50<br />
M ODERNÍ JAPONSKÁ BETONOVÁ<br />
ARCHITEKTURA OâIMA I NG. P. âÍÎKA /52<br />
P ¤ESTAVBA OBILNÉHO SILA<br />
NA STUDENTSKOU UBYTOVNU V O SLU<br />
Petr Hájek /55<br />
A KTUALITY<br />
D ISKUSE K âÍSLU 3/2002<br />
J. Studniãka /56<br />
S EMINÁ¤E, KONFERENCE A SYMPOZIA /58<br />
N ULT¯ ROâNÍK MEZINÁRODNÍ<br />
KONFERENCE B ETONOVÉ VOZOVKY 2002<br />
Jan Gemrich /60<br />
S OUTùÎENÍ DO ZTRACENA<br />
Zdenûk Luke‰ /62<br />
P OKYNY PRO AUTORY /63<br />
F IREMNÍ PREZENTACE<br />
M ONTOVANÉ RODINNÉ DOMY<br />
Z LEHKÉHO L IAPORBETONU /64<br />
B E T O N<br />
T ECHNOLOGIE • K ONSTRUKCE • SANACE<br />
C O N C R E T E<br />
T ECHNOLOGY • S TRUCTURES • RE HABILITATION<br />
Roãník: druh˘<br />
âíslo: 6/2002 (vy‰lo dne 16. 12. 2002)<br />
Vychází dvoumûsíãnû<br />
Vydává BETON <strong>TKS</strong>, s. r. o., pro:<br />
Svaz v˘robcÛ cementu âR<br />
Svaz v˘robcÛ b<strong>eton</strong>u âR<br />
âeskou b<strong>eton</strong>áfiskou spoleãnost âSSI<br />
SdruÏení pro sanace b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí<br />
Vydavatelství fiídí: Ing. Vlastimil ·rÛma, CSc.<br />
·éfredaktorka: Ing. Jana Margoldová, CSc.<br />
Redaktorka: Petra Johová<br />
Redakãní rada:<br />
Doc. Ing. Jifií Dohnálek, CSc., Ing. Jan<br />
Gemrich, Doc. Ing. Petr Hájek, CSc.<br />
(pfiedseda), Doc. Ing. Leonard Hobst, CSc.<br />
(místopfiedseda), Ing. Jan Huteãka, Ing.<br />
Zdenûk Jefiábek, CSc., Ing. Jan Kupeãek, Ing.<br />
Petr Laube, Ing. Pavel Lebr, Ing. Milada<br />
Mazurová, Ing. Hana Némethová, Ing.<br />
Vladimír Novotn˘, Ing. Milena Pafiíková, Ing.<br />
Vlastimil ·rÛma, CSc., Prof. Ing. RNDr. Petr<br />
·tûpánek, CSc., Ing. Michal ·tevula, Ing.<br />
Vladimír Vesel˘, Doc. Ing. Jan L. Vítek, CSc.,<br />
Ing. Miroslav Weber, CSc.<br />
Grafick˘ návrh: DEGAS, grafick˘ ateliér,<br />
Hefimanova 25, 170 00 Praha 7<br />
Ilustrace na této stranû a na zadní<br />
stranû obálky: Mgr. A. Marcel Turic<br />
Sazba: 3P, s. r. o., Staropramenná 21,<br />
150 00 Praha 5<br />
Tisk: SdruÏení MAC, spol. s r. o.,<br />
U Plynárny 85, 101 00 Praha 10<br />
Adresa redakce a vydavatelství:<br />
B<strong>eton</strong> <strong>TKS</strong>, s. r. o.<br />
Samcova 1, 110 00 Praha 1<br />
Redakce, objednávky pfiedplatného<br />
ainzerce:<br />
tel./fax: 224 812 906<br />
e-mail: redakce@b<strong>eton</strong>tks.cz<br />
predplatne@b<strong>eton</strong>tks.cz<br />
Vedení vydavatelství:<br />
tel.: 222 316 173, fax: 222 311 261<br />
e-mail: b<strong>eton</strong>tks@b<strong>eton</strong>tks.cz<br />
Roãní pfiedplatné: 480 Kã (+ po‰tovné<br />
a balné 6 x 30 = 180 Kã), cena bez DPH<br />
Vydávání povoleno Ministerstvem<br />
kultury âR pod ãíslem MK âR E 11157<br />
ISSN 1213-3116<br />
Podávání novinov˘ch zásilek povoleno<br />
âeskou po‰tou, s. p., OZ Stfiední âechy,<br />
Praha 1 ãj. 704/2000 ze dne 23. 11. 2000<br />
Foto na titulní stranû:<br />
Moravská zemnská knihovna,<br />
snímek: archiv Unistav, a. s., Jaroslav Vinter<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 1
Ú VODNÍK<br />
EDITORIAL<br />
V Á Î E N Í â T E N Á ¤ I,<br />
Doc. Ing. Jan L. Vítek, CSc.<br />
pfiedseda âeské b<strong>eton</strong>áfiské spoleãnosti<br />
a pfiedseda ãeské skupiny fib<br />
dostává se Vám do ruky poslední ãíslo druhého<br />
roãníku ãasopisu B<strong>eton</strong> <strong>TKS</strong>. Máte tedy jiÏ<br />
dva kompletní roãníky. Zatímco první z nich byl,<br />
mÛÏeme fiíci „zábûhov˘“, druh˘ jiÏ více odpovídal<br />
pfiedstavám vydavatelÛ o jeho podobû. Mezi hlavní cíle jeho<br />
vydávání patfií poskytování informací technické vefiejnosti o kvalitách<br />
b<strong>eton</strong>u a ‰ífii moÏností jeho vyuÏití.<br />
Letos v fiíjnu probûhl první kongres Mezinárodní federace pro<br />
konstrukãní b<strong>eton</strong> fib, kter˘ mûl za jeden z cílÛ ukázat moÏnosti<br />
b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí. Na kongresu, kter˘ se koná jen jednou za<br />
4 roky, se vÏdy objeví fiada nov˘ch trendÛ a prezentuje se<br />
mnoho staveb postaven˘ch v dobû od posledního kongresu<br />
(v tomto pfiípadû posledního kongresu FIP). Tématika je ‰iroká<br />
a pokr˘vá prakticky celé spektrum v˘stavby b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí.<br />
Základní informaci o leto‰ním kongresu fib naleznete uvnitfi<br />
tohoto ãísla. Na stránkách ãasopisu pfií‰tího roãníku Vás budeme<br />
informovat o jednotliv˘ch stavbách a v˘vojov˘ch trendech na<br />
kongresu prezentovan˘ch. âBS uspofiádá 11. února 2003 v Praze<br />
Kolokvium fib, kde budou zhodnoceny hlavní poznatky z kongresu<br />
z pohledu na‰ich podmínek. Pfiesto bych se chtûl jiÏ nyní<br />
struãnû zmínit o tom, kam vlastnû souãasn˘ v˘voj b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
konstrukcí smûfiuje.<br />
Jedním z hlavních trendÛ je bezpochyby rozvoj materiálové<br />
základny. Zkvalitnûní b<strong>eton</strong>u jako materiálu se projevuje v mnoha<br />
smûrech. NárÛst pevnosti je doplnûn zvy‰ováním ostatních<br />
parametrÛ ovlivÀujících zejména trvanlivost, která je dosud kritizována<br />
ze strany zastáncÛ konkurenãních materiálÛ. To vede<br />
mimo jiné k návrhu nejrÛznûj‰ích kompozitních materiálÛ s obsahem<br />
kovové i nekovové rozpt˘lené v˘ztuÏe. Zjednodu‰ení<br />
zpracování a omezení vlivu lidského faktoru na b<strong>eton</strong>áÏe má za<br />
následek prosazování samozhutniteln˘ch b<strong>eton</strong>Û, rostoucí<br />
poÏadavky na mechanické vlastnosti vyÏadují i rozvoj lehk˘ch<br />
b<strong>eton</strong>Û. Podobnû dlouhodobá Ïivotnost v nûkter˘ch pfiípadech<br />
není reálná bez aplikace v˘ztuÏí buì povlakovan˘ch nebo nekovov˘ch<br />
na bázi kompozitních materiálÛ. S nov˘mi druhy b<strong>eton</strong>u<br />
v‰ak rostou i poÏadavky na kvalitu jejich v˘roby a ukládání, coÏ<br />
znamená vy‰‰í nároky na fiízení pracovního procesu na stavbách.<br />
Podrobné technologické postupy a kontrola kvality tak rostou<br />
na v˘znamu.<br />
Dal‰í velmi pfiísnû sledovanou kategorií jsou pfiedpjaté konstrukce.<br />
Právû jejich velk˘ v˘znam (jde vût‰inou o rozsáhlé konstrukce<br />
dÛleÏité pro funkce v oblasti mostÛ, technologick˘ch staveb<br />
atd.) podmiÀuje nutnost jejich bezporuchového provozu.<br />
Mimofiádn˘ dÛraz je kladen na jejich bezpeãnost a Ïivotnost,<br />
která je pfiímo závislá na kvalitû pfiedpûtí a pfiedpínacího systému.<br />
Objevují se kabely s vícenásobnou ochranou proti korozi, nové<br />
kotevní systémy, které jsou odolnûj‰í proti pronikání vlhkosti<br />
a moÏnosti koroze a probíhá soustavn˘ v˘zkum v oblasti nekovov˘ch<br />
pfiedpínacích jednotek. JiÏ trvale se vyvíjejí injektáÏní malty<br />
a postupy injektáÏe, vãetnû zku‰ebních metod pro ovûfiení<br />
jejich vlastností, aby se zajistila kvalita provedení na stavbách<br />
a nedocházelo k poruchám, se kter˘mi se setkáváme u staveb<br />
z ‰edesát˘ch a sedmdesát˘ch let dvacátého století.<br />
V oblasti technologie v˘stavby a konstrukãních systémÛ vede<br />
cesta smûrem optimálního vyuÏití vlastností jednotliv˘ch materiálÛ.<br />
Vzniká fiada konstrukcí s hybridním konstrukãním systémem,<br />
tzn. kombinují se rÛzné materiály – ocel, b<strong>eton</strong>, dfievo, kámen,<br />
podle potfieb plynoucích ze statick˘ch dÛvodÛ, ale mnohdy<br />
zejména u pozemních staveb z dÛvodÛ architektonick˘ch. Pfiíkladem<br />
toho mohou b˘t i dvû stavby ocenûné fib na kongresu.<br />
První z nich je francouzsk˘ most Bras de la Plaine (rozpûtí 280<br />
m), kde jsou kombinovány pfiedpjaté b<strong>eton</strong>ové desky s ocelov˘mi<br />
pfiedpjat˘mi pfiíhradami. Je tak dosaÏeno mimofiádné lehkosti<br />
konstrukce a zajímavého architektonického dojmu zvlá‰tû<br />
v kontextu s umístûním mostu do terénu. Druh˘m pfiíkladem je<br />
budova University v Sydney. Prefabrikovaná b<strong>eton</strong>ová konstrukce<br />
je vhodnû kombinována s pískovcem, dfievem, ocelí a sklem<br />
a vytváfií tak pfiíjemn˘ barevn˘ prostor vyznaãující se pfiehledností<br />
a lehkostí. Pfiitom kvalita provedení zaruãuje poÏadované parametry<br />
trvanlivosti.<br />
Vyvinuté technologie vedou ke snaze zab˘vat se otázkou estetiky<br />
a pfiíznivého zaãlenûní konstrukcí do okolí. Tento trend v‰ak<br />
je v úspû‰n˘ch pfiípadech koordinován v celém pracovním kolektivu.<br />
Architektonicky avantgardní konstrukce jsou navrÏeny tak,<br />
aby byly i po stránce mechanického pÛsobení a provádûní úãelné<br />
a tak i ekonomické. Pfiíklady takov˘ch staveb budou jistû prezentovány<br />
pfii mnoha dal‰ích pfiíleÏitostech.<br />
V˘vojov˘ trend je pozorovateln˘ i v oblasti navrhování konstrukcí<br />
a normalizace. Zatímco v minulém desetiletí se dominantnû<br />
prosazoval v˘voj numerick˘ch metod a poãítaãÛ, nyní<br />
nastává obrat spí‰e ke koncepãnímu pfiístupu k navrhování.<br />
PfiestoÏe rozvoj v˘poãetních metod bude jistû pokraãovat, jejich<br />
v˘znam tkví pfiedev‰ím v tom, Ïe jsou úãelnû vyuÏitelné pro ovûfiení<br />
navrhovan˘ch fie‰ení, nalezení jejich slab˘ch míst a pfiípadn˘ch<br />
rezerv. Vlastní konstrukce musí b˘t navrÏena s ohledem na<br />
mnoho okolností schopn˘m t˘mem odborníkÛ s patfiiãn˘m rozhledem<br />
a zku‰eností. Tím smûrem se bude ubírat i nov˘ Model<br />
Code fib, na kterém byly zahájeny práce a kter˘ bude v˘raznû<br />
struãnûj‰í neÏ dosavadní verze. Tento pfiístup k navrhování umoÏní<br />
na jedné stranû ménû omezovan˘ rozvoj netypick˘ch konstrukcí<br />
a inovace, na druhé stranû bude klást vût‰í nároky na kvalitu<br />
projekãních i realizaãních t˘mÛ. U jednoduch˘ch konstrukcí<br />
povede ke zjednodu‰ení návrhu a doufejme i k vy‰‰í kvalitû<br />
b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí.<br />
V˘vojové trendy budeme dále sledovat a informovat Vás o nich<br />
na stránkách ãasopisu. Vûfiíme, Ïe i prezentací vynikajících konstrukcí,<br />
byÈ postaven˘ch jinde, pfiispûjeme k zvy‰ování dÛvûry<br />
v b<strong>eton</strong>ové konstrukce. Chceme dokázat, Ïe jsou schopny splÀovat<br />
poÏadavky na‰ich investorÛ.<br />
2 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
B E T O N A A R C H I T E K T U R A<br />
C O N C R E T E A N D A R C H I T E C T U R E<br />
Z DENùK L UKE·<br />
Jako historika architektury mne<br />
vÏdycky zajímalo, jak jednotliví<br />
architekti pracovali s materiálem,<br />
tedy i s b<strong>eton</strong>em.<br />
Kdysi jsem dlouho pátral po<br />
první b<strong>eton</strong>ové stavbû v Praze. Podle<br />
historick˘ch pramenÛ si postavil<br />
dÛm z litého b<strong>eton</strong>u v roce<br />
1876 v na‰í metropoli berlínsk˘<br />
rodák Otto Ehlen. Progresívní technologii<br />
bylo ov‰em tfieba tehdy je‰tû maskovat: fasádu vily kryla<br />
omítka s neorenesanãními ‰tuky, takÏe zvenku nebyl pouÏit˘<br />
materiál rozpoznateln˘. EhlenÛv dÛm mûl stát nûkde na Letné,<br />
kde sám bydlím, a já léta pátral, kde to mûlo b˘t (stále jsem mûl<br />
je‰tû nadûji, Ïe stavba dosud stojí). Nakonec jsem ji lokalizoval<br />
(obr. 1). Ve stavebním archívu jsem totiÏ nalezl pfii prohlíÏení<br />
plánÛ jedné funkcionalistické budovy v Ovenecké ulici zmínku<br />
z roku 1934, Ïe star˘, tehdy bouran˘, dÛm byl z b<strong>eton</strong>u. Pfii jeho<br />
likvidaci se pr˘ zvedala velká mraãna prachu. PfiiloÏen byl dokonce<br />
obrázek Ehlenovy stavby.<br />
Ehlen ale experimentoval s nov˘m materiálem dál – v letech<br />
1876-7 postavil sklárnu bratfií GerhartÛ v Podûbradech (obr. 2).<br />
Tzv. Dûlnick˘ dÛm byl zastfie‰en tehdy zcela unikátní b<strong>eton</strong>ovou<br />
válcovou skofiepinou na rozpon 12 metrÛ (tento objekt byl bohuÏel<br />
v 60. letech minulého století také zbofien). Ehlen mûl ale<br />
tehdy problémy – sníh b<strong>eton</strong>ovou stfiechu prolomil a autor radûji<br />
uprchl nûkam do Nûmecka. Statika byla ov‰em tehdy je‰tû<br />
v plenkách a tak ‰lo vlastnû o velmi odváÏné konstrukce. Ehlen<br />
v ãasopise Technische Blätter o budoucnosti b<strong>eton</strong>ov˘ch staveb<br />
prorocky napsal: „Z nového zpÛsobu stavûní se vyvine také nov˘<br />
sloh… Z nové technologie vyvstane nová tektonika, neboÈ vnûj-<br />
‰í a vnitfiní dekorativní formy konstrukce vyplynou jednak ze zpÛsobu<br />
spojování jejich prvkÛ, jednak ze struktury pouÏitého materiálu.<br />
Stejnû jako reÏná stavba má svojí specifickou tektoniku,<br />
vznikne i nov˘ styl b<strong>eton</strong>ov˘…“ O Ehlenov˘ch experimentech<br />
jsem kdysi psal do Technického magazínu (110 let první b<strong>eton</strong>ové<br />
stavby v âechách, T 86/8).<br />
Trvalo to v‰ak je‰tû dlouho, neÏ se nov˘ materiál mohl naplno<br />
pfiedvést v plné kráse. Je‰tû na pfielomu XIX. a XX. století byl maskován<br />
v základech staveb, mostních pilífiích, za prÛãelími skeletov˘ch<br />
továrních budov nebo byl pouÏit u mal˘ch silniãních mÛstkÛ,<br />
z nichÏ jeden vede pfies fiíãku Rokytku v Praze-Libni (obr. 3).<br />
Jedním z krásn˘ch pfiíkladÛ, kdy byly jeho moÏnosti naplno prezentovány,<br />
je praÏsk˘ HlávkÛv most architekta Pavla Janáka<br />
a inÏen˘ra Franti‰ka Mencla z let 1909 aÏ 1912 (obr. 4). Janák<br />
tady chtûl dokázat, Ïe b<strong>eton</strong> plnû nahradí kámen i kov a Ïe ho<br />
lze tvarovat tak, aby vynikla jeho prostá krása. Zvolil plavnou kfiivku<br />
a nov˘ materiál pouÏil i k v˘tvarné dekoraci (autory reliefÛ byli<br />
sochafii Jan ·tursa a Otto Gutfreund).<br />
A tak se b<strong>eton</strong> stával – zejména díky architektÛm Kotûrova<br />
okruhu (obr. 5), k nimÏ patfiil i Janák, plnohodnotn˘m materiálem,<br />
kter˘ uÏ netfieba skr˘vat. Jeho dal‰í moÏnosti provûfiili stavitelé<br />
Weyr, Havel, Belada, Blecha, Nekvasil a mnozí dal‰í (obr. 6).<br />
Obr. 1 Ehlenova b<strong>eton</strong>ová vila a) plán, b) pohled z ulice<br />
Fig. 1 Ehlen’s concrete villa: a) plan, b) street view<br />
Obr. 2 O. Ehlen, Dûlnick˘ dÛm, Podûbrady, 1876<br />
Fig. 2 O. Ehlen, Workers’ House, Podûbrady, 1876<br />
T ÉMA<br />
TOPIC<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 3
T ÉMA<br />
TOPIC<br />
Ve 20. letech nechal pfiivést TomበBaÈa z USA stavební v˘kresy,<br />
z nichÏ byly okopírovány skeletové tovární objekty – dokonce<br />
vãetnû dimenzí: kuriózní rozpon 6,15 x 6,15 m vznikl pfiepoãtem<br />
z americk˘ch rozmûrÛ ve stopách. Jak mi vyprávûl BaÈÛv dvorní<br />
architekt Vladimír Karfík (mj. autor administrativního paláce firmy<br />
ve Zlínû (obr. 7), kter˘ byl jeden ãas nejvy‰‰í evropskou budovou),<br />
sám BaÈa kurióznû trval na dodrÏení pÛvodních mûr, fika, Ïe<br />
Ameriãané jistû vûdûli, proã je rozpon právû takov˘ a Ïádn˘ inÏen˘r<br />
ho nepfiesvûdãil, Ïe rozpon 6 x 6 m zcela vyhovuje.<br />
Funkcionalisté dokázali b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí skvûle vyuÏít:<br />
‰koly, továrny, ale i vily a ãinÏovní domy – tam v‰ude se uplatnily<br />
konstrukce, které dle Le Corbusierov˘ch tezí uvolnily dispozici<br />
staveb a umoÏnily uÏití lehk˘ch obvodov˘ch plá‰ÈÛ s pásov˘mi<br />
okny. A pak jsou tu skvûlé mosty! Ale i architekti fieknûme konzervativnûj‰ího<br />
zaloÏení, jako byl tfieba Pleãnik, Roith nebo Engel<br />
b<strong>eton</strong> bûÏnû pouÏívali. Pfiipomínám PleãnikÛv kostel na<br />
Vinohradech (obr. 8) nebo Engelovu podolskou vodárnu s krásnou<br />
konstrukcí vnitfiní haly.<br />
Obr. 4 HlávkÛv most v Praze, arch. P. Janák a) oblouky nad fiekou, b) oblouky pfies ostrov ·tvanicce<br />
Fig. 4 Hlávka’s Bridge in Prague, architect P. Janák: a) arches over the river, b) arches over the island of ·tvanice<br />
Obr. 5 Hala právnické fakulty UK v Praze, návrh J. Kotûra, 1914,<br />
realizace L. MachoÀ, 1926–33<br />
Fig. 5 The hall in the Law Faculty, Charles University in Prague;<br />
design by J. Kotûra in 1914, erected by L. MachoÀ, 1926–33<br />
Obr. 3 První b<strong>eton</strong>ov˘ most v âechách z roku 1896 pfies Rokytku<br />
v Praze-Libni<br />
Fig. 3 The first concrete bridge in the Czech territory dating back to<br />
1896, erected across the Rokytka River in Prague-LibeÀ<br />
Pováleãná léta a b<strong>eton</strong> – to byly pfiedev‰ím ne‰Èastné paneláky.<br />
Jejich uniformita, nebarevnost, banalita – to zpÛsobilo, bohu-<br />
Ïel, u velké ãásti vefiejnosti nedÛvûru k tomuto materiálu a pfiirozenou<br />
reakcí byl po roce 1989 pfiíklon ke k˘ãovit˘m pseudoromantick˘m<br />
formám tzv. podnikatelského baroka. Na‰tûstí je<br />
u nás dost pfiíkladÛ kvalitní souãasné architektury, kde se b<strong>eton</strong>ové<br />
konstrukce v˘raznû uplatÀují. Pfiesto ne vÏdy jsou kladnû<br />
pfiijímány. Vzpomínám si na reakce pracovníkÛ âeského rozhlasu<br />
po otevfiení jejich nové budovy v ¤ímské ulici v Praze (studio<br />
ADNS), které pohledov˘ b<strong>eton</strong> na chodbách, v hale, vestibulech<br />
nebo studiích iritoval. Mûli pak snahu natírat ho pestr˘mi barvami<br />
nebo alespoÀ polepovat plakáty, aby eliminovali strohost<br />
materiálu. Podobné reakce byly tfieba na palác Zlat˘ andûl Jeana<br />
Nouvela na praÏském Smíchovû nebo na novou Knihovnu Filosofické<br />
fakulty MU v Brnû (arch. Kuba a Pilafi). Zamûstnanci mi<br />
psali do mé rubriky Architektura na internetovém Neviditelném<br />
psu, Ïe se v b<strong>eton</strong>ov˘ch prostorách necítí dobfie. Já v tom vidím<br />
hlavnû nezvyk, ale pfiesto je vidût, Ïe projektanti musí vûnovat velkou<br />
pozornost také psychick˘m aspektÛm vnímání architektury.<br />
Ze zahraniãních cest mi utkvûly v pamûti pfiedev‰ím nûkteré<br />
stavby Louise I. Kahna (obr. 9), pfiedev‰ím jeho knihovna Yaleské<br />
univerzity v New Havenu, kde je mistrovská kombinace b<strong>eton</strong>u,<br />
4 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
Obr. 6 Vstupní hala<br />
paláce<br />
Lucerna<br />
v Praze se<br />
schodi‰tûm<br />
Fig. 6 Entrance<br />
hall in<br />
Lucerna<br />
Palace in<br />
Prague with<br />
a staircase<br />
Obr. 7 Zlínské dominanty: (zleva) KarfíkÛv Spoleãensk˘ dÛm<br />
(1930–33), GahurÛv obchodní dÛm (1929) a Karfíkova<br />
administrativní budova firmy BaÈa (1937–38)<br />
Fig. 7 Landmarks in the town of Zlín: Karfík’s Community Centre<br />
(1930–33), Gahur’s department store (1929) and Karfík’s<br />
administrative building of BaÈa company (1937–38)<br />
Obr. 8 Josip Plenãik, chrám Nejsvûtûj‰ího Srdce Pánû, námûstí Jifiího<br />
z Podûbrad v Praze, 1926–33<br />
Fig. 8 Josip Pleãnik, Church of the Sacred Heart of Our Lord, Jifií<br />
zPodûbrad Square in Prague, 1926–33<br />
T ÉMA<br />
TOPIC<br />
oceli a dfieva. Hned v sousedství stojí známá brutalistní budova<br />
‰koly architektury Paula Rudolpha – stejn˘ materiál, ale jak jinak<br />
pÛsobí! A do tfietice New Haven – dal‰í geniální b<strong>eton</strong>ovou stavbou<br />
je SaarinenÛv hokejov˘ stadion ve tvaru obrovské Ïelvy.<br />
Obdivuhodn˘ je zpÛsob, jak pracoval s b<strong>eton</strong>em architekt Carlo<br />
Scarpa. Nedávno jsem nav‰tívil jeho hfibitov Brioni u italského<br />
Trevisa. Jde opût o nadãasové dílo, stejnû jako jeho citlivé adaptace<br />
paláce Castelvecchio ve Veronû.<br />
Pracuji uÏ léta na PraÏském hradû a i tady se lze s b<strong>eton</strong>em setkat,<br />
i kdyÏ to moÏná fiadu lidí pfiekvapí. B<strong>eton</strong>ov˘ skelet se skr˘vá<br />
pod tfietím hradním nádvofiím. Konstrukci navrhl ve dvacát˘ch letech<br />
minulého století Pleãnik, aby – na pfiání archeologÛ – vytvofiil<br />
pfiístfie‰ek pro vykopávky stfiedovûk˘ch základÛ staveb. Z b<strong>eton</strong>u<br />
jsou konstrukce krovÛ a podlahy Stfiedního kfiídla Nového královského<br />
paláce od Jaroslava Fragnera i neblah˘ labyrint tzv.<br />
Husákova krytu v Jelením pfiíkopu. Stejn˘ materiál vyuÏili i Josef<br />
Pleskot a Eva Jifiiãná u sv˘ch zdafiil˘ch kreací z nedávné doby –<br />
tunelu pod valem Pra‰ného mostu nebo ‰títov˘ch zdí Nové<br />
oranÏérie u Královské zahrady. Nejvíc mi ale imponuje Rothmayerovo<br />
toãité schodi‰tû v Tereziánském kfiídle Starého královského<br />
paláce. PleãnikÛv Ïák zde kongeniálnû propojil b<strong>eton</strong>,<br />
reÏné zdivo, kámen i ocel a doplnil pestrou slohovou mozaiku<br />
Hradu o dal‰í nadãasové dílo.<br />
Obr. 9 Louis I. Kahn, Parlament<br />
v Dháce, Bangladé‰,<br />
1962–83<br />
Fig. 9 Louis I. Kahn,<br />
Parliament in Dhaka,<br />
Bangladesh, 1962–83<br />
Ing. arch. Zdenûk Luke‰<br />
Fakulta architektury TU v Liberci<br />
Hálkova 6, Liberec<br />
e-mail: zdenek.lukes@vslib.cz<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 5
P ROFILY<br />
PROFILES<br />
Ing. Zdenûk Burda,<br />
S K A N S K A CZ, A . S ., S E<br />
R O Z V Í J Í, Z N A â K A I PS K O N â Í<br />
Tradiãní znaãka InÏen˘rské a prÛmyslové stavby<br />
definitivnû skonãila. Zmûny avizovalo i obchodní<br />
jméno IPS Skanska, a. s., které spoleãnost<br />
pouÏívala do konce záfií 2002. Nyní se<br />
s tímto stavebním obrem budeme v âeské<br />
republice setkávat pod nov˘m názvem Skanska<br />
CZ, a. s. Zmûna obchodního jména pfiitom<br />
spadá právû do období, kdy si nûkdej‰í<br />
IPS pfiipomíná padesát let od svého vzniku.<br />
„Byl zavr‰en dvoulet˘ integraãní proces, kte-<br />
pfiedseda pfiedstavenstva r˘m se spoleãnosti skupiny Skanska v âeské<br />
a generální fieditel republice zaãlenily do struktury globální skupi-<br />
Skanska CZ, a. s.<br />
ny Skanska. Nadále budeme v âeské<br />
i Slovenské republice pouÏívat jednu znaãku<br />
ajedno logo“, komentuje zmûnu obchodního jména generální<br />
fieditel Skanska CZ, a. s., pan Zdenûk Burda. Spoleãnost je souãástí<br />
globální skupiny Skanska, která pÛsobí ve 23 zemích<br />
a zamûstnává pfies 79 000 lidí. „B˘t souãástí skupiny Skanska je<br />
pro nás silná v˘zva, která umocÀuje na‰i vÛli garantovat na‰im<br />
klientÛm stejnû profesionální pfiístup k regionálním projektÛm<br />
jako ke stavbám na mezinárodní úrovni“ dodává Zdenûk Burda.<br />
Pravomocn˘m zápisem do Obchodního rejstfiíku zmûnila<br />
1. fiíjna 2002 své jméno také jedna z nejv˘znamnûj‰ích dcefiin˘ch<br />
spoleãností skupiny Skanska, firma Dopravní stavby holding,<br />
a. s., se sídlem v Prostûjovû. Rozhodnutím valné hromady<br />
z 5. ãervna 2002 byla firma zru‰ena bez likvidace s pfievodem<br />
obchodního jmûní vãetnû práv a povinností na hlavního akcionáfie,<br />
spoleãnost Skanska DS, a. s. Stejn˘m postupem se do<br />
konce roku 2002 zmûní jméno firmy Dopravní stavby Uherské<br />
Hradi‰tû, a. s., na Skanska DSUH, a. s.<br />
Také dal‰í dcefiinná spoleãnost skupiny Skanska v âR Îelezniãní<br />
stavitelství Praha, a. s., zmûní v nejbliωí dobû své obchodní<br />
jméno na Skanska ÎS, a. s.<br />
N A · E K N O W– H O W A J M É N O<br />
S K A N S K A J E M I S T R O V S K É<br />
S P O J E N Í<br />
rozhovor s finanãním fieditelem Skanska CZ,<br />
a. s., RNDr. Miroslavem Tvrd˘m<br />
Od 1. fiíjna IPS Skanska zmûnila<br />
obchodní jméno na Skanska CZ. Proã<br />
vlastnû ke zmûnû do‰lo?<br />
Proces zmûny obchodního jména realizujeme<br />
ve ãtyfiech spoleãnostech: IPS Skanska,<br />
RNDr. Miroslav Tvrd˘, Dopravní stavby holding, Îelezniãní stavitelství<br />
místopfiedseda<br />
Praha a Dopravní stavby Uherské Hradi‰tû. Na<br />
pfiedstavenstva a finanãní poãátku fiíjna jsme tento proces zavr‰ili ve<br />
fieditel Skanska CZ, a. s. dvou z nich, tedy v Dopravních stavbách holding<br />
a v matefiské spoleãnosti IPS Skanska. Je<br />
to okamÏik, kdy jsme se stali plnohodnotnou obchodní jednotkou<br />
v rámci svûtové skupiny Skanska.<br />
Dotkla se tato zmûna jenom obchodního jména<br />
a vlastnické struktury, nebo se projeví i uvnitfi firmy?<br />
Proces pfievzetí jmûní je spí‰ vnûj‰í efekt. Vypofiádali jsme se<br />
sminoritními akcionáfii, takÏe dnes ‰védská spoleãnost Skanska<br />
AB vlastní sto procent akcií spoleãnosti Skanska CZ. ¤ekl bych, Ïe<br />
cel˘ ten proces byl jak˘msi zavr‰ením na‰eho velmi pozitivního<br />
vztahu s minoritními akcionáfii. Skanska sama o sobû je koncern,<br />
kter˘ velmi dbá na to, aby se vÛãi sv˘m akcionáfiÛm choval velmi<br />
korektnû. Na‰i vlastníci tudíÏ poÏadovali, aby minoritní akcionáfii<br />
byli vypofiádáni beze zbytku a vysoce korektnû. A samozfiejmû je<br />
tam prvek pfiechodu celé skupiny pod jméno Skanska. Myslím,<br />
Ïe dneska uÏ to ti, ktefií tfieba sledují cestou po dálnici D1 stavební<br />
zakázky, zaregistrovali. Najednou se zaãala oznaãení staveb<br />
pfiebarvovat do jedné barvy a myslím, Ïe to bude pÛsobit<br />
velmi silnû, Ïe znaãka Skanska v âeské republice teì v˘raznû<br />
posílí.<br />
Vstup zahraniãního investora, stoprocentní pfievzetí firmy,<br />
neb˘vá vÏdy posuzováno kladnû. Pfiinese vám tato<br />
zmûna silnûj‰í finanãní zázemí, pfiíliv kapitálu nebo<br />
naopak va‰e zisky budou téci smûrem do ·védska?<br />
Myslím, Ïe spoleãnost IPS sama o sobû byla po finanãní stránce<br />
siln˘m subjektem na ãeském trhu a pfiíchod koncernu Skanska<br />
do vlastnictví na‰í skupiny byl nepochybnû pozitivním signálem<br />
pro na‰e okolí – pro zákazníky i pro na‰e dodavatele. Stojí tady<br />
velmi siln˘ subjekt a myslím, Ïe to je jedna z na‰ich velmi<br />
v˘znamn˘ch konkurenãních v˘hod, které se na trhu snaÏíme<br />
uplatnit.<br />
Za ty dva roky, kdy Skanska majetkovû vstoupila do na‰í firmy,<br />
jsme Ïádné zisky do ·védska neredistribuovali. Samozfiejmû<br />
nemÛÏu pfiedjímat rozhodování na‰ich vlastníkÛ do budoucnosti,<br />
ale myslím si, Ïe ‰védsk˘ styl fiízení a vÛbec pfiístup k jednotliv˘m<br />
obchodním jednotkám je velmi korektní a zájem rozvíjet tento<br />
subjekt na území âeské republiky nepochybnû bude podpofien<br />
i zdroji matefiské firmy.<br />
Co tedy vidíte jako hlavní pfiínos zmûny majetkové<br />
struktury a pfiechod pod jednotné jméno Skanska?<br />
Dlouho jsme zvaÏovali jak˘m zpÛsobem fie‰it otázku jména firmy.<br />
V celé spoleãnosti je spousta lidí, ktefií vzpomínají na pfiedchozí<br />
název. Na druhou stranu vnímáme, Ïe ãeská ekonomika je<br />
uÏ dnes v˘znamnû internacionalizovaná. A to je pfied námi vstup<br />
do Evropské unie! Nበzákazník, se kter˘m se potkáváme na<br />
trhu, je ve velké vût‰inû zase souãástí nûjak˘ch jin˘ch nadnárodních<br />
koncernÛ. Do‰li jsme tedy k závûru, Ïe jednotné jméno<br />
Skanska je pro zákazníka správn˘m jménem i na ãeském trhu,<br />
a vûfiíme, Ïe tento název nám umoÏní na území, na kterém podnikáme,<br />
na‰e sluÏby dále prosadit. Máme zcela jednoznaãná<br />
pravidla a na‰ím vymezen˘m hfii‰tûm je území âeské<br />
a Slovenské republiky. Toto hfii‰tû je na‰í povinností rozvíjet.<br />
Jakou má Skanska CZ pozici v rámci celé svûtové<br />
skupiny?<br />
Vidím to svojí optikou a nemÛÏu pfiesnû interpretovat názor lidí<br />
ze Stockholmu, nicménû mûli jsme zde velmi v˘znamnou udá-<br />
6 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
lost, v polovinû fiíjna zasedalo v Praze pfiedstavenstvo celé Skansky.<br />
Máme velmi pozitivní ohlasy na na‰i spoleãnost. Dûlali jsme<br />
si i vlastní srovnání, jak si Skanska CZ stojí v rámci celé skupiny,<br />
a myslím si, Ïe budu mít pesimistick˘ názor, kdyÏ fieknu, Ïe patfiíme<br />
mezi pût nejlep‰ích obchodních jednotek.<br />
Máte uÏ nûjaké náznaky, Ïe by vám v âeské republice<br />
nebo na Slovensku jméno Skanska pootevfielo dvefie pfii<br />
získání nûkter˘ch opravdu velk˘ch staveb jako je<br />
napfiíklad spolufinancování nûkter˘ch dopravních staveb?<br />
Skanska urãitû, tak jako vût‰ina velk˘ch stavebních firem, smûfiuje<br />
do tûchto projektÛ. Dnes se ze v‰ech stran skloÀuje dálnice<br />
D47, ãili projekt, kde se stavební firma podílí na dlouhodobém<br />
financování a následnû transferuje majetek zpût do vlastnictví<br />
státního nebo vefiejného sektoru. ¤íkáme tomu POT nebo PFI.<br />
Skanska má zku‰enosti z obou tûch segmentÛ. To znamená jak<br />
z privátních investic v oblasti infrastruktury, tak i privátních investic<br />
do budov v oblasti státních sluÏeb. Staví napfiíklad vûznice<br />
v Británii apod. V zásadû oba segmenty sledujeme, jist˘m zpÛsobem<br />
jsme pfiipraveni ve chvíli, kdy ze strany státu budou vytvofiena<br />
rozumná pravidla v této oblasti, se zúãastnit pfiíslu‰n˘ch<br />
v˘bûrov˘ch fiízení a jsme pfiesvûdãeni, Ïe budeme úspû‰ní.<br />
Ú S P ù C H T ¤ I N E C K É D I V I Z E S K A N S K A CZ<br />
Jednou z nejaktivnûj‰ích ãástí Skanska v âeské republice je divize<br />
Pozemní stavitelství Morava se sídlem v Tfiinci. K prestiÏním<br />
zakázkám typu v˘stavby továrny LG Philips Displays v Hranicích<br />
na Moravû nebo kompletní sítû prodejen Kaufland nyní pfiidali tfiineãtí<br />
dal‰í v˘znamn˘ úspûch.<br />
P ROFILY<br />
PROFILES<br />
Divize Pozemní stavitelství Morava totiÏ zvítûzila v ostfie sledovaném<br />
tendru na stavbu jedné z nejvût‰ích administrativních<br />
budov v âeské republice – administrativního centra mobilního<br />
operátora T-Mobile (obr. 1). Podpisem smlouvy stvrdili tuto v˘znamnou<br />
zakázku zástupci spoleãností Skanska a Sekyra Group,<br />
která je developerem stavby. Centrum v Praze-Roztylech zaãala<br />
Skanska stavût uÏ letos v srpnu a dokonãení je plánováno na prosinec<br />
roku 2003.<br />
Objemem nejvût‰í zakázka pro moravskou divizi Skanska<br />
v tomto roce znamená pro stavebníky z Tfiince velikou v˘zvu:<br />
„Nejde jen o obyãejnou administrativní budovu. Centrum bude<br />
doslova napûchováno sloÏit˘mi komunikaãními technologiemi<br />
a tomu musíme pfiizpÛsobit celou stavbu uÏ od základÛ.“ fiíká Jifií<br />
Haluzík, v˘konn˘ fieditel divize Pozemní stavitelství Morava.<br />
Nové sídlo mobilního operátora T-Mobile bylo navrÏeno tak,<br />
aby sv˘m vnûj‰ím vzhledem i vnitfiním vybavením plnû respektovalo<br />
nejnovûj‰í trendy ve v˘stavbû administrativních budov. Bude<br />
tak patfiit mezi nejmodernûj‰í administrativní centra v âeské<br />
republice. Budova pÛdorysn˘ch rozmûrÛ 138 x 50 m bude mít<br />
po dokonãení 232 000 m 3 obestavûného prostoru a kapacitu<br />
1700 pracovních míst. Celková podlahová plocha objektu dosáhne<br />
51 000 m 2 ve tfiech podzemních a sedmi nadzemních podla-<br />
Ïích.<br />
Fasáda budovy bude kombinací celosklenûné fasády a pásov˘ch<br />
oken s parapety obloÏen˘mi hliníkov˘mi nebo keramick˘mi<br />
panely.<br />
pro BETON <strong>TKS</strong> pfiipravil Ondfiej ·uch,<br />
New Deal Communiucations, a. s.<br />
Obr. 1 Vizualizace administrativní budovy pro T-Mobile, kterou staví Skanska CZ, a. s., divize Pozemní stavitelství Morava na praÏsk˘ch Roztylech<br />
Fig. 1 Computer picture of the administrative building of T-Mobile erected by Skanska CZ, a. s., div. Pozemní stavitelství Morava in Prague-Roztyly<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 7
P A R K T R I L O B I T N A K L A D N ù<br />
– P O U Î I T Í B E T O N U P ¤ I B U D O V Á N Í M ù S T S K É H O P A R T E R U<br />
P A R K T R I L O B I T I N K L A D N O<br />
– C O N C R E T E U S E D F O R B U I L D I N G O F T O W N P A R T E R R E<br />
B<strong>eton</strong>ové<br />
kontrukce<br />
schodi‰tû a tûla<br />
„je‰tûra“<br />
Concrete structures<br />
of the staircase<br />
and the body of<br />
the „dragon“<br />
Pokládání b<strong>eton</strong>ové zámkové dlaÏby<br />
Placing of concrete interpavers<br />
B<strong>eton</strong>ové<br />
kontrukce<br />
zvlnûné dráhy<br />
Concrete<br />
structures of<br />
the rolling<br />
track<br />
Návr‰í s pÛvodní b<strong>eton</strong>ovou deskou<br />
„Rise“ with the original concrete slab<br />
Ocelo-b<strong>eton</strong>ové „kapradiny“<br />
Steel concrete ferns
Kamenná dlaÏba poloÏená na pÛvodní b<strong>eton</strong>ové desce<br />
Stone pavement laid on the original concrete slab<br />
Kmeny b<strong>eton</strong>ov˘ch kapradin<br />
obrÛstající popínav˘mi rostlinami<br />
Trunks of concrete ferns<br />
overgrown by climbing plants<br />
Lidé a jejich park<br />
People and their park<br />
ObloÏené b<strong>eton</strong>ové<br />
schodi‰tû s „je‰tûrem“<br />
Lined concrete staircase<br />
with the „dragon“<br />
Park TRILOBIT, Kladno<br />
Investor Statutární mûsto Kladno<br />
Architekt Eva Vízková, MikolበVavfiín<br />
Statika Martin ·koda<br />
Doprava Ladislav Poláãek<br />
Elektro Vladislav BlaÏek<br />
ZTI Zdenûk Hrách<br />
Dodavatel ARTEA Kladno, s. r. o., EL STROJ Kladno, ÎIVA Malé Ky‰ice<br />
Projekt pro ÚR 1998<br />
Projekt pro realizaci 1998<br />
Realizace 2001<br />
Plocha parku 3 290 m 2<br />
Plocha zelenû 2 096 m 2<br />
Zpevnûná plocha 1 194 m 2<br />
Stavební náklady 7,6 mil. Kã<br />
Foto Eva Vízková, MikolበVavfiín, Jan âerven˘
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
R E K O N S T R U K C E P A L Á C E L A N G H A N S<br />
R E N O V A T I O N O F T H E P A L A C E L A N G H A N S<br />
L ADISLAV L ÁBUS<br />
Stavební v˘voj domu a koncepce jeho<br />
rekonstrukce. Limity provádûní stavby<br />
a jejich vlivu na konstrukãní fie‰ení.<br />
Uplatnûní a vliv architektonického názoru<br />
na pouÏití b<strong>eton</strong>ov˘ch nosn˘ch konstrukcí<br />
a bezespar˘ch podlah.<br />
The paper outlines the development of<br />
the building of the dome and the concept<br />
of its reconstruction. Further, it describes<br />
limits of erection of the palace and<br />
their impact on the structural solution.<br />
Finally, it comments on the role and<br />
effects of the architectural concept on<br />
the use of load-bearing concrete structures<br />
and jointless floors.<br />
S TAVEBNÍ V¯VOJ DOMU<br />
L ANGHANS<br />
V roce 1870 byl dle plánÛ architekta<br />
Franti‰ka Tesafie pfii Vodiãkovû ulici v Praze<br />
postaven novorenesanãní tfiípatrov˘ ãin-<br />
Ïovní dÛm tvofien˘ dvûma objekty – uliãní<br />
a dvorní ãástí oddûlenou dvorkem<br />
Obr. 1 Pohled na palác Langhans z Franti‰kánské zahrady<br />
Fig. 1 View of Palace Langhans from Franciscans’ Garden<br />
s pavlaãí a spoleãn˘m reprezentaãním<br />
schodi‰tûm. V té dobû stál ve stfiední ãásti<br />
pozemku jednopatrov˘, ãásteãnû podsklepen˘<br />
dÛm oddûlen˘ od dvorní ãásti<br />
stavby realizované architektem Tesafiem<br />
opût dvorkem. Obû stavby s nestejnou<br />
v˘‰kovou úrovní podlaÏí byly spojeny unikátním<br />
ováln˘m schodi‰tûm s dokonale<br />
zpracovan˘mi Ïulov˘mi stupni.<br />
V roce 1880 zakoupil dÛm fotograf J. F.<br />
Langhans. Zahrada domu byla od té doby<br />
postupnû zastavována dal‰ími pfiízemními<br />
a patrov˘mi objekty pro potfieby fotografick˘ch<br />
ateliérÛ, z nichÏ stavebnû nejhodnotnûj‰í<br />
byl objekt u zdi Franti‰kánské<br />
zahrady naz˘van˘, zfiejmû pro vûÏovit˘<br />
tvar ãásti stavby, „hvûzdárna“. Dnes ãtyfipodlaÏní<br />
dÛm, nyní rekonstruovan˘ na<br />
fotografickou galerii, mûl velmi sloÏit˘ stavební<br />
v˘voj. Vznikl dodateãn˘m podsklepením<br />
a postupn˘m nastavováním pfiízemního<br />
objektu. Na stfiechách domÛ<br />
upraven˘ch jako terasy se fotografovalo<br />
pod ‰ir˘m nebem nebo ve sklenûn˘ch<br />
ateliérech pfiipomínajících kovové sklení-<br />
ky. RovnûÏ pÛvodní, dfiíve zmínûn˘, stavebnû<br />
nejstar‰í dvorní objekt byl nûkolikrát<br />
zvy‰ován nástavbami ateliérÛ. Vznikly<br />
zde sklenûné stavby s ocelovou konstrukcí<br />
a nakonec byly obvodové konstrukce<br />
tûchto nástaveb vyzdûny, ale stropy<br />
a vnitfiní sloupy zÛstaly ocelové.<br />
Na rozdíl od pfiekotnû pfiestavovan˘ch<br />
a nastavovan˘ch dvorních ãástí domu si<br />
hlavní objekt postaven˘ architektem<br />
Tesafiem zachoval svoji prostorovou<br />
a konstrukãní podstatu. V pfiízemí a suterénu<br />
jsou stropy zaklenuté ciheln˘mi valen˘mi<br />
klenbami, pÛdorys je rozdûlen do tfií<br />
traktÛ kolm˘ch k ulici. V patrech se konstrukce<br />
mûní na podéln˘ zdûn˘ dvoutrakt<br />
s dfievûn˘mi stropy. PÛvodní novorenesanãní<br />
fasáda byla v roce 1905 zcela<br />
zmûnûna secesní úpravou architekta<br />
Dryáka. âasto se mûnila rovnûÏ podoba<br />
uliãního parteru.<br />
K ONCEPCE<br />
Pozemek sousedící s Franti‰kánskou<br />
zahradou má pÛvodní stfiedovûkou par-<br />
Obr. 2 Pohled na palác Langhans z Vodiãkovy ulice<br />
Fig. 2 View of Palace Langhans from Vodiãkova Street<br />
10 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
celaci, je pomûrnû úzk˘, ale velmi hlubok˘.<br />
To zakládá jeho pÛvab, ale pfiiná‰í vy‰‰í<br />
nároky na technologii i organizaci stavby.<br />
Stojí zde za sebou nûkolik domÛ oddûlen˘ch<br />
dvory a stfie‰ními terasami. Historie<br />
domu je pevnû spojena s profesí jeho<br />
pÛvodního majitele. Bylo zde v˘znamné<br />
centrum portrétní fotografie v Praze –<br />
ATELIÉR LANGHANS. Po znárodnûní zde<br />
aÏ do rekonstrukce zÛstal provoz fotografick˘ch<br />
ateliérÛ druÏstva Fotografie. Po<br />
<strong>rekonstrukci</strong> budou v‰echny obchodní<br />
prostory a ãást administrativních ploch<br />
slouÏit jako prodejna firmy Foto-·koda.<br />
V zadní ãásti pozemku bude otevfiena<br />
fotografická galerie Langhans.<br />
Charakteristická podoba lehk˘ch nástaveb<br />
fotografick˘ch ateliérÛ na stfiechách<br />
domu, jako obraz souÏití nového se star˘m,<br />
inspirovala návrh rekonstrukce.<br />
Obr. 3 Podéln˘ fiez palácem<br />
Fig. 3 Longitudinal section of the palace<br />
V‰echny ãtyfii stávající vícepodlaÏní objekty<br />
byly rekonstruovány a nastavûny, na<br />
místû provizorních jednopodlaÏních staveb<br />
v zadní ãásti pozemku byl postaven<br />
dal‰í dÛm. Nástavby i dostavba mají monolitickou<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ovou nosnou konstrukci.<br />
Návrh rekonstrukce navazuje na systém<br />
fiazení jednotliv˘ch domÛ za sebou do<br />
hloubky pozemku (obr. 1 aÏ 3). Touto<br />
metodou jsme chtûli udrÏet relativnû<br />
drobné mûfiítko stavby a vnitfiním prostorÛm<br />
domu zachovat jejich atmosféru.<br />
PouÏití konceptu adice, vrstvení a nastavování<br />
bylo motivováno hledáním soudobého<br />
architektonického v˘razu pfiíbuzného<br />
s nahodilostí a s ní související pfiíjemností<br />
prostfiedí historick˘ch staveb. RÛznorodost<br />
stavby je zakotvena i v jejím programu.<br />
V suterénu, pfiízemí a mezipatfie<br />
Obr. 5 Prostory prodejny v paláci Langhans s neomítan˘mi Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘mi prÛvlaky<br />
a stûrkov˘mi podlahami<br />
Fig. 5 Space inside the shop in Palace Langhans with unplastered reinforced concrete girders<br />
and trowel-applied floors<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 4 Byt v nástavbû paláce s monolitick˘m<br />
b<strong>eton</strong>ov˘m stropem<br />
Fig. 4 Flat in the extension of the palace with<br />
the monolithic concrete floor<br />
Obr. 6 Suterén objektu s neomítan˘mi<br />
monolitick˘mi b<strong>eton</strong>ov˘mi stropy<br />
Fig. 6 Basement of the Palace with<br />
unplastered monolithic concrete floors<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 11
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
jsou prodejní prostory, ve spodních patrech<br />
jsou umístûny kanceláfie a ve vy‰‰ích<br />
podlaÏích byty (obr. 4 aÏ 6), posledním<br />
objektem bude fotografická galerie. V ose<br />
pozemku jsou mezi jednotliv˘mi domy<br />
fiazeny vnitfiní dvorany, které zaji‰Èují denní<br />
osvûtlení i v pfiízemí. Napomáhají vytyãovat<br />
základní komunikaãní osu domu<br />
a vedou náv‰tûvníka pfiirozen˘m zpÛsobem<br />
do hloubky dispozice.<br />
Dispozice bytÛ je koncipována tak, aby<br />
kaÏd˘ byt vyuÏíval moÏnosti vizuálního<br />
kontaktu s Franti‰kánskou zahradou i ulicí.<br />
Nástavby nad rovinou fiímsy jsou navrÏeny<br />
jako otevfiené prostorové struktury chránûné<br />
vnûj‰ími Ïaluziemi.<br />
Obr. 7 Pohled na rodinnou vilu ve Vonoklasech od západu<br />
Fig. 7 West view of a private house in Vonoklasy<br />
Obr. 8 Prostor schodi‰tû s monolitick˘m<br />
b<strong>eton</strong>ov˘m stropem<br />
Fig. 8 Staircase space with the monolithic<br />
concrete floor<br />
KONSTRUKCE<br />
Technologii stavby omezovala nepfiístupnost<br />
staveni‰tû, která je daná jeho tvarem<br />
i polohou v centru mûsta. Místo stavby je<br />
zatíÏené denním i noãním provozem<br />
tramvají, které projíÏdûjí tûsnû kolem<br />
domu oddûleny pouze dva metry ‰irok˘m<br />
chodníkem. Stavbu i její obsluhu<br />
dopravními a zvedacími prostfiedky omezuje<br />
i poloha tramvajov˘ch trolejí. Volbû<br />
konstrukãního systému, technologii i provádûní<br />
stavby byla vûnována velká pozornost<br />
jiÏ od fáze studie s projektanty konstrukãní<br />
ãásti projektu, Ing. Dobe‰em<br />
a Ing. Trãkou z firmy Kfiístek, Trãka a spol.<br />
Na základû tûchto anal˘z bylo jiÏ ve studii<br />
rozhodnuto o konceptu konstrukãního<br />
fie‰ení stavby – v maximální mífie vyuÏít<br />
stávající nosné konstrukce i nástavby<br />
a nosné konstrukce pfiístavby provádût<br />
v technologii monolitického Ïelezob<strong>eton</strong>u.<br />
Právû tato technologie umoÏnila vy‰-<br />
‰ímu dodavateli firmû PrÛmstav, a. s.,<br />
nabídnout realizaci stavby bûhem patnácti<br />
mûsícÛ. Doba v˘stavby se nakonec díky<br />
vnûj‰ím vlivÛm, soubûhu rekonstrukce<br />
tramvajového tûlesa s hrubou stavbou<br />
rekonstrukce domu v létû 2001 a v˘razn˘m<br />
úpravám projektu pro uÏivatele prodejních<br />
prostor v lednu 2002, prodlouÏila<br />
na témûfi osmnáct mûsícÛ. Pfii posuzování<br />
doby v˘stavby je nutné zohlednit, Ïe<br />
‰lo o nároãnou <strong>rekonstrukci</strong> historické<br />
stavby s vysok˘mi poÏadavky na standard<br />
domu, s mnoÏstvím ruãní fiemeslné práce<br />
a v˘razn˘m uplatnûním nároãn˘ch tech-<br />
nologií i atypick˘ch v˘robkÛ nebo restaurátorsk˘ch<br />
prací.<br />
Návrh provádûní stavby byl zaloÏen na<br />
dopravû b<strong>eton</strong>ové smûsi ze záboru pro<br />
pumpu a mix, z dÛvodu polohy tramvajového<br />
tûlesa umístûného aÏ u protûj‰ího<br />
chodníku, potrubím veden˘m pod povrchem<br />
ulice do sklepa a rozvádûné dále<br />
po staveni‰ti. V dobû rekonstrukce tramvajového<br />
tûlesa byla pfiedjednána náhradní<br />
poloha záboru aÏ na rohu Václavského<br />
námûstí. V dobû pfiípravy stavby jsme rovnûÏ<br />
ovûfiovali moÏnost pronajmutí volného<br />
pozemku proluky „My‰ák“, kter˘ byl<br />
nakonec PrÛmstavem vyuÏit na kompletní<br />
zafiízení staveni‰tû, stavební dvÛr<br />
a instalaci kapacitního jefiábu obsluhujícího<br />
stavbu vãetnû dopravy b<strong>eton</strong>ové smûsi.<br />
Popis moÏn˘ch variant realizace hrubé<br />
stavby je pfiíkladem flexibility monolitické<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ové technologie, která díky<br />
relativnû snadné dopravû b<strong>eton</strong>ové<br />
smûsi nemûla v daném místû konkurenta,<br />
i kdyÏ z dÛvodu zatíÏení stavby nástavbami<br />
by se na první pohled jevily vhodné<br />
i jiné technologie, napfi. ocelová konstrukce.<br />
Vût‰í zatíÏení domu b<strong>eton</strong>ovou konstrukcí<br />
bylo z hlediska konstrukãního kompenzováno<br />
zv˘‰ením tuhosti zdûné stavby<br />
pomocí vloÏen˘ch stropních konstrukcí<br />
i nástaveb.<br />
Palác Langhans stojí na dvanáct aÏ<br />
ãtrnáct metrÛ ‰irokém a témûfi osmdesát<br />
metrÛ hlubokém pozemku mezi palácem<br />
Ligna, s hluboko, na úrovni druhého suterénu,<br />
zaloÏenou Ïelezob<strong>eton</strong>ovou skeletovou<br />
konstrukcí, a dvoupodlaÏním,<br />
pouze ãásteãnû podsklepen˘m, barokním<br />
domem. U dostavby byl, z dÛvodu<br />
rÛznorod˘ch základov˘ch podmínek sousedních<br />
domÛ, zvolen podélnû orientova-<br />
Obr. 9 Jídelna s monolitick˘m b<strong>eton</strong>ov˘m stropem<br />
Fig. 9 Dining room with the monolithic concrete floor<br />
12 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
n˘ stûnov˘ konstrukãní systém, tzn.<br />
systém kolm˘ na ‰títové zdi, kter˘ odpovídal<br />
i snaze navázat na konstrukãní systém<br />
stávajících objektÛ a splÀoval nejlépe<br />
poÏadavek univerzálnosti dispozic bytÛ,<br />
kanceláfií i prodejen. Místy, napfi. ve fasádû<br />
do Franti‰kánské zahrady, se dimenze<br />
svisl˘ch stûn mûní na ploché sloupy.<br />
V prodejních prostorách jsou nosné stûny<br />
a sloupy vyneseny vysok˘mi prÛvlaky<br />
z pohledového b<strong>eton</strong>u, které nezatûÏují<br />
fyzicky dispozici, ale zároveÀ pomáhají<br />
opticky ãlenit prostor na jednotlivé trakty.<br />
Zámûrnû jsme chtûli prodejním prostorÛm<br />
uchovat alespoÀ vizuálnû drobnûj‰í<br />
ãlenûní a intimní atmosféru jakou naleznete<br />
v historické ãásti domu (obr. 5).<br />
Nástavby jsou naopak fie‰eny jako pfiíãn˘<br />
stûnov˘ systém. Jejich uliãní prÛãelí<br />
muselo totiÏ o jeden metr ustoupit od<br />
secesní fasády domu a v pfiíãném systému<br />
se tento problém podafiilo vyfie‰it<br />
v prostoru mezi korunní fiímsou fasády<br />
a stropem tfietího patra, kde pfiíãné stûny<br />
dosahují aÏ na obvodovou fasádu. Pfiíãn˘<br />
systém také rovnomûrnûji zatíÏil stávající<br />
zdûnou nosnou konstrukci stavby a pfiedev‰ím<br />
umoÏÀoval z ãásti realizovat, ve<br />
studii pÛvodnû uvaÏovanou, kaskádovitû<br />
klesající v˘‰ku nástaveb smûrem od Ligny<br />
k baroknímu domu.<br />
Îelezob<strong>eton</strong>ové stropy pnuté do vnitfiních<br />
prÛvlakÛ a obvodov˘ch stûn mají vût-<br />
‰inou spodní líc hladk˘, opatfien˘ stûrkou.<br />
Architektura na‰eho ateliéru b˘vá pfiirovnávána<br />
k hnutí minimalismu, kter˘ jiÏ<br />
nûkolik let dominuje evropské i svûtové<br />
architektufie. Zejména je spojován s úspûchy<br />
a kulturním standardem moderní ‰v˘carské<br />
nebo japonské architektury, které<br />
jsou známy ãast˘m pouÏíváním konstrukcí<br />
z pohledového b<strong>eton</strong>u. V suterénu<br />
a nástavbách se projevila na‰e snaha<br />
uplatnit pfiednosti b<strong>eton</strong>ové konstrukce<br />
i po vizuální architektonické stránce.<br />
Vposlední dobû pouÏíváme nejen pohledové<br />
b<strong>eton</strong>ové konstrukce, ale snaÏíme<br />
se tento u nás prozatím z estetického hlediska<br />
pfiehlíÏen˘ nebo pfiímo opovrhovan˘<br />
materiál lidem pfiiblíÏit a oÏivit i tvarováním<br />
jeho povrchu. V historické ãásti<br />
suterénu jsme pouÏili trámové stropy<br />
z pohledového b<strong>eton</strong>u (obr. 6). Hustá<br />
struktura trámÛ a pfiírodní povrch b<strong>eton</strong>u<br />
se ideálnû skloubily s hrubostí smí‰eného<br />
reÏného zdiva a témûfi stfiedovûkou atmosférou<br />
rekonstruovan˘ch sklepÛ.<br />
V nástavbách jsou stropy pocitovû<br />
odlehãené jemnou plochou profilací<br />
Obr. 10 Obytn˘ prostor v rodinné vile<br />
v Roudnici nad Labem<br />
Fig. 10 Residential space in a private house<br />
in Roudnice up the Elbe<br />
v rastru vytvofien˘m z prken vloÏen˘ch do<br />
bednûní (obr. 4). Tento prvek jsme pou-<br />
Ïili jiÏ u vily ve Vonoklasech (obr. 7 aÏ 9)<br />
na Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘ch stropech v 1. patfie.<br />
Tuto ãást stavby, hluboce zapu‰tûnou na<br />
stfie‰ní terase, jsme chtûli v˘raznû odli‰it<br />
od mohutnûj‰ího objemu pfiízemí, proto<br />
jsme pÛvodnû uvaÏovali o pouÏití dfievûné<br />
konstrukce. Obávali jsme se v‰ak<br />
nepfiízniv˘ch dÛsledkÛ lehké konstrukce<br />
stropÛ i stûn bez akumulaãních schopností<br />
na stavebnû-fyzikální vlastnosti stavby.<br />
Rozhodli jsme se stropní konstrukci,<br />
poloÏenou na pfiíãné nosné stûny v pravidelném<br />
rozponu ãtyfii metry, odlehãit<br />
pásov˘mi okny na obou podéln˘ch fasádách<br />
a zejména zmínûnou profilací spodní<br />
strany Ïelezob<strong>eton</strong>ové desky stropu.<br />
Tento efekt plnû uspokojil na‰e oãekávání<br />
a proto jsme obdobnou konstrukci<br />
pouÏili i v nedávno dokonãené vile<br />
v Roudnici nad Labem (obr. 10 a 11)<br />
a nyní i v nástavbách paláce Langhans.<br />
V Roudnici nad Labem jsme tímto zpÛsobem<br />
pojednali strop nad ob˘vacím prostorem,<br />
na kterém jsou, v jakoby „volnû<br />
vloÏeném“ patfie, galerie a loÏnice.<br />
PÛvodnû jsme chtûli konstrukci patra, vlo-<br />
Ïeného do prostoru vymezeného b<strong>eton</strong>ov˘m<br />
hranolem, zámûrnû odli‰it pouÏitím<br />
dfievûné nosné konstrukce. Klient<br />
v‰ak s tímto fie‰ením nesouhlasil, a tak<br />
jsme opût vytvofiili pocitovû lehk˘, jakoby<br />
dfievûn˘ strop z b<strong>eton</strong>u. Tento materiál<br />
nám umoÏnil realizovat nûkteré detaily,<br />
napfi. ukonãení stropní desky v místû<br />
napojení na schodi‰tû v líci tzn. na stfiih<br />
s nosnou stfiední stûnou, které z konstrukãního<br />
hlediska nejsou rozhodnû pfiirozen˘m<br />
fie‰ením, ale z hlediska zv˘raznûní<br />
sledovaného designu „vloÏeného<br />
stropu“ mûly obrovsk˘ v˘znam pro ãitelnost<br />
koncepce a konstrukce domu.<br />
Pohledov˘ b<strong>eton</strong> jsme zde pouÏili i pfii<br />
navrhování vnûj‰ího v˘razu a kompozice<br />
stavby. Vila s pomûrnû velk˘m stavebním<br />
programem je osazena na pfiíkrém svahu.<br />
Rozhodli jsme se její objem opticky<br />
zmen‰it rozdûlením na dva prostorovû<br />
i materiálovû odli‰né objemy. Klient rozhodnû<br />
nechtûl pouÏít na ãást stavby dfievûnou<br />
konstrukci, preferoval tradiãní solidní<br />
materiály, pokud moÏno bez nárokÛ na<br />
údrÏbu jejich povrchÛ. Z tohoto hlediska<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 11 Vila v Roudnici nad Labem, pohled<br />
ze zahrady na reÏné b<strong>eton</strong>ové stûny<br />
Fig. 11 Private house in Roudnice Upon the<br />
Elbe, view of bare concrete walls<br />
from the garden<br />
vyhovovaly dva materiály – reÏné zdivo<br />
a pohledov˘ b<strong>eton</strong>. Problém byl v tom, Ïe<br />
klient, aãkoliv znal a obdivoval moderní<br />
architekturu právû pro její jednoduchost,<br />
otevfienost atd., se nedovedl zpoãátku<br />
u vlastního rodinného domu sÏít s pfiedstavou<br />
neosobního v˘razu pohledového<br />
b<strong>eton</strong>u. Tato averze nás vedla k navrÏení<br />
drobného rastru vnûj‰ího povrchu b<strong>eton</strong>ové<br />
ãásti stavby, pfiipomínajícího obklad<br />
prkny kladen˘mi pfies sebe. V˘sledn˘<br />
efekt získan˘ pfiidáním drobného, lidsky<br />
uchopitelného mûfiítka povrchu b<strong>eton</strong>u,<br />
klienta pfiíjemnû pfiekvapil. Uplatnûní<br />
pohledového b<strong>eton</strong>u v interiéru vily na<br />
profilovaném stropu nebo sendviãovém<br />
b<strong>eton</strong>ovém zdivu se nám v‰ak nepodafiilo<br />
uplatnit. Teprve pfii <strong>rekonstrukci</strong> paláce<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 13
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Langhans byly nûkteré Ïelezob<strong>eton</strong>ové<br />
konstrukce, vãetnû profilovan˘ch stropÛ<br />
v bytech, ponechány v pfiírodním, reÏném<br />
povrchu pohledového b<strong>eton</strong>u.<br />
Zdûné nosné konstrukce byly, z dÛvodu<br />
zv˘‰eného zatíÏení nástavbami, v suterénu<br />
a pfiízemí lokálnû zesilovány opásáním<br />
ocelovou konstrukcí. Kde to bylo moÏné,<br />
snaÏili jsme se zachovat pÛvodní omítky<br />
i malby. V suterénu v‰ak byly pÛvodní zdi,<br />
z dÛvodu vlhkosti, omítek zbaveny a ponechány<br />
jako reÏné zdivo. Opásané ãásti<br />
zdiva byly opatfieny sanaãní omítkou<br />
Baoysan. Dfievûné stropy ve vy‰‰ích patrech<br />
stávajících objektÛ napadené dfievomorkou<br />
byly nahrazeny stropní konstrukcí<br />
z b<strong>eton</strong>ov˘ch desek nesen˘ch ocelov˘mi<br />
I profily. Zdravé ãásti trámÛ jsme pouÏili<br />
na zastfie‰ení atria a fasády krãkÛ mezi<br />
domy. Konstrukce zastfie‰ení a vestavûného<br />
mezipatra fotografické galerie i nov˘ch<br />
schodÛ v objektu je ocelová.<br />
P O VRCHY<br />
Na závûr bych se rád zmínil o uplatnûní<br />
b<strong>eton</strong>u a cementu na stavbû Langhans<br />
ivdal‰ích oblastech stavební v˘roby.<br />
Minimalistick˘ názor na architekturu je<br />
na‰emu ateliéru blízk˘ nejen formálnû,<br />
ale zejména svou vnitfiní podstatou. PovaÏujeme<br />
ho, v souãasné heterogenní<br />
a rozmafiilé dobû, za spoleãensky i eticky<br />
velmi prospû‰n˘ a pfiínosn˘ postoj. Souvislost<br />
na‰í práce s minimalismem lze<br />
pozorovat v projevech stfiídmosti a v oblibû<br />
zdÛrazÀování solidnosti, fyzické podstaty<br />
pouÏívan˘ch materiálÛ, ponechan˘ch<br />
vût‰inou v pfiírodní podobû bez<br />
povrchov˘ch úprav. Net˘ká se to pouze<br />
povrchu konstrukcí, ale i povrchu v˘robkÛ,<br />
podlah, omítek atd., které jsou rovnûÏ<br />
fie‰eny z pfiírodních materiálÛ nebo jako<br />
reÏné, s nezakryt˘m – pouze impregnovan˘m<br />
nebo zakonzervovan˘m povrchem.<br />
Tento poÏadavek samozfiejmû sebou<br />
pfiiná‰í zv˘‰ené poÏadavky na kvalitu<br />
provádûní a koordinaci stavby.<br />
Ve velkém mnoÏství jsou, z dÛvodu<br />
snadné údrÏby a trvanlivosti, v paláci<br />
Langhans pouÏity bezesparé podlahy na<br />
bázi cementov˘ch stûrek a b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
smûsí. V koupelnách a ve vefiejn˘ch prostorech<br />
jsou pouÏity teracové podlahy<br />
v okrové a ‰edé barvû. V prodejních prostorech<br />
je na podlahách pouÏita polymerb<strong>eton</strong>ová<br />
stûrka dodávaná firmou Resan<br />
(obr. 5), v zázemí prodejen i domu<br />
cementová stûrka Cembex a polyuretanová<br />
stûrka Conipur.<br />
Na‰e obliba teraca a cementov˘ch stûrek<br />
souvisí se snahou konstrukce a povrchy<br />
nezakr˘vat, neobkládat a nemontovat,<br />
ale zv˘razÀovat jejich monolitiãnost<br />
a solidnost. Teraco se nám jeví jako ideální<br />
materiál tam, kde to nároky na provoz<br />
potfiebují a standard stavby umoÏní.<br />
MoÏnosti tohoto materiálu se projeví nejv˘raznûji<br />
na tvarovû komplikovan˘ch ãástech<br />
staveb jako jsou schodi‰tû. Pro jejich<br />
pouÏití mluví také ‰iroká ‰kála barev a textur<br />
i struktur povrchu.<br />
Rádi pouÏíváme rovnûÏ b<strong>eton</strong>ové podlahy<br />
se vsypem. Rekonstrukce paláce<br />
Langhans v‰ak vzhledem k velikosti místností<br />
i skladbû podlah neumoÏnila jejich<br />
pouÏití. Jako náhradu jsme v zázemí pou-<br />
Ïili b<strong>eton</strong>ovou stûrku Cembex s bezbarvou<br />
protipra‰nou úpravou povrchu. Do<br />
prodejních ploch jsme v‰ak hledali bezesparou<br />
podlahu v technickém a uÏivatelsko-provozním<br />
standardu teraca, ale ve<br />
finanãním standardu b<strong>eton</strong>ov˘ch podlah<br />
se vsypem. ZároveÀ jsme, zejména<br />
s ohledem na historickou ãást stavby, nechtûli<br />
pouÏít zcela syntetick˘ch stûrek, ale<br />
podlahu na bázi silikátÛ. Na‰li jsme ji díky<br />
náv‰tûvû novostavby Knihovny Filozofické<br />
fakulty Masarykovy univerzity v Brnû, která<br />
byla ocenûna hlavní cenou a cenou za<br />
novostavbu a interiér Grand Prix Obce architektÛ.<br />
Ve vstupní hale této stavby se<br />
nám líbila polymerb<strong>eton</strong>ová podlaha dodávaná<br />
brnûnskou firmou Resan, která se<br />
na rozdíl od cementov˘ch stûrek brousí<br />
obdobnû jako teraco nebo b<strong>eton</strong>ové<br />
podlahy se vsypem. Tím se dosahuje po-<br />
Ïadované hladkosti povrchu podlahy,<br />
která umoÏÀuje její snadnou údrÏbu.<br />
PfiestoÏe v‰echny uvedené bezesparé<br />
podlahoviny i pohledové a reÏné úpravy<br />
konstrukcí, omítek a v˘robkÛ jsou velmi<br />
nároãné na kvalitu provedení i jejich<br />
ochranu pfied po‰kozením následnou ãinností<br />
stavby a jejich subdodavatelÛ, pova-<br />
Ïuji jejich pouÏití pfii zváÏení v‰ech argumentÛ<br />
a vlastností za velmi pfiínosné.<br />
Nejen z hlediska estetického a ideového,<br />
pro kter˘ jsou mi blízké. Zfiejmû se budeme<br />
muset nauãit je ve vût‰ím mûfiítku<br />
navrhovat i realizovat, pokud chceme sledovat<br />
v˘voj stavebnictví v zahraniãí a b˘t<br />
konkurenceschopní i v budoucnu, aÏ pomine<br />
rozdíl mezi cenovou a Ïivotní úrovní<br />
ve v˘chodní a západní Evropû. PouÏívané<br />
stavební technologie reflektují<br />
na‰i pfiipravenost na konkurenãní prostfiedí<br />
v otevfien˘ch ekonomick˘ch podmínkách.<br />
PfiibliÏování se standardu architektu-<br />
ry i stavební v˘roby v EU, kde je pouÏití<br />
monolitick˘ch b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí,<br />
velmi ãasto v úpravû jako pohledov˘ b<strong>eton</strong>,<br />
nebo pouÏití technologicky nároãn˘ch<br />
bezespar˘ch podlah, ve ‰piãkové<br />
kvalitû bûÏn˘m a z ekonomick˘ch dÛvodÛ<br />
nutn˘m standardem, je zfiejmû nezbytné.<br />
Na v˘voj, kter˘ se zvy‰ující se Ïivotní úrovní<br />
a tím pádem i cenou lidské práce<br />
a relativnû niωí cenou prostfiedkÛ stavební<br />
v˘roby jako bednûní atd. lze oãekávat<br />
iunás, se musí stavební firmy i projektanti<br />
pfiipravit. Tento druh staveb klade<br />
vy‰‰í nároky nejen na provádûní a koordinaci<br />
staveb, vãetnû samozfiejmé zodpovûdné<br />
koordinace profesí a subdodavatelÛ,<br />
ale vyÏaduje i mnohem peãlivûj‰í projektovou<br />
pfiípravu a koordinaci projektÛ.<br />
Rozsah pouÏití stavebních technologií je<br />
také závisl˘ na marketingu, na mnoÏství<br />
a dostupnosti informací a vzorkÛ o tûchto<br />
v˘robcích. Získat dÛvûryhodné, objektivní<br />
informace o stûrkov˘ch podlahách, o kvalitû<br />
jejich provedení v reálném prostfiedí<br />
stavby, na vzorcích v fiádu m 2 a ne na<br />
laboratorních vzorcích v fiádu cm 2 , vyÏaduje<br />
od projektanta jistou dávku fandovství<br />
a obrovskou ãasovou zátûÏ. Ve srovnání<br />
s vyhledáváním napfi. vzorkÛ keramick˘ch<br />
dlaÏdic a obkladÛ je tfieba vyvinout nesrovnatelné<br />
úsilí k získání informací o tomto<br />
sortimentu a jeho vlastnostech. V˘robci<br />
tûchto podlahovin si zfiejmû je‰tû neuvûdomili,<br />
Ïe v‰eobecná obliba bespar˘ch<br />
b<strong>eton</strong>ov˘ch podlah sice vychází z hloubûji<br />
motivovan˘ch rozhodnutí architektÛ, preferujících<br />
stfiídmûj‰í fie‰ení staveb v opozici<br />
vÛãi pfiebujelému trhu a na první pohled<br />
neomezen˘m moÏnostem v˘bûru v˘robkÛ<br />
PSV. Bez dostateãné informovanosti<br />
architektÛ v‰ak nelze rozsahu pouÏití tohoto<br />
sortimentu v zemích EU dosáhnout.<br />
Prof. Ing. arch. Ladislav Lábus<br />
vedoucí Ústavu navrhování III<br />
Fakulta architektury âVUT v Praze<br />
Architektonick˘ ateliér Lábus<br />
KomunardÛ 5, 170 00 Praha 7<br />
tel.: 220 808 258<br />
e-mail: atelier.labus@volny.cz<br />
Investor Zuzana Meisnerová – Wismerová<br />
Projektant Architektonick˘ ateliér Lábus<br />
Deltaplan, s. r. o.<br />
Stavební prÛzkum Ing. L. PotuÏák, Ing. Z. Dostál, CSc.<br />
Vy‰‰í dodavatel PrÛmstav, a. s.<br />
Stûrkové podlahy VaM Resan, s. r. o., Techfloor,<br />
s. r. o., Rekoplast, v. d.<br />
Teraco Menhir a Dolmen, s. r. o.<br />
14 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
K N I H O V N A F I L O S O F I C K É F A K U L T Y<br />
M A S A R Y K O V Y U N I V E R S I T Y V B R N ù<br />
L I B R A R Y O F T H E P H I L O S O P H I C A L F A C U L T Y<br />
O F M A S A R Y K’ S U N I V E R S I T Y I N B R N O<br />
P AVEL H LADÍK<br />
Monolitická Ïelezob<strong>eton</strong>ová konstrukce<br />
knihovny. Pohledové b<strong>eton</strong>y v interiérech<br />
i exteriérech. Atypická fie‰ení konstrukãních<br />
detailÛ, efektní konstrukce schodi‰È.<br />
Projektové zpracování dané problematiky.<br />
Monolithic reinforced concrete structure<br />
of the library. Direct-finish concretes in<br />
the interior and in the exterior. Atypical<br />
solutions of structural details, the impressive<br />
staircase structure. Design solutions<br />
in this field.<br />
Objekt knihovny je situován ve vnitrobloku<br />
areálu Filosofické fakulty Masarykovy<br />
university v Brnû (obr. 1). Autory architektonického<br />
fie‰ení, které bylo vybráno na<br />
základû v˘sledkÛ soutûÏe, jsou architekti<br />
Kuba a Pilafi.<br />
Hlavními inspiraãními zdroji byly pro<br />
architekty stavby z pohledov˘ch b<strong>eton</strong>Û,<br />
které se ve velké mífie provádûjí napfi.<br />
Obr. 3 PÛdorys typického podlaÏí<br />
Fig. 3 Plan of a typical storey<br />
v Nûmecku, Holandsku a ·v˘carsku. Zejména<br />
stavba ‰koly ve ‰v˘carském Paspels<br />
a stavba krematoria Baumschulenweg<br />
v Berlínû byly hlavními námûty schÛzek<br />
mezi projektanty v období zpracovávání<br />
koncepce fie‰ení objektu.<br />
Principiálním zámûrem bylo vytvofiení<br />
jednoduchého strohého moderního objektu<br />
jako kontrastu ke stávající okolní historické<br />
heterogenní zástavbû. Tohoto<br />
zámenu bylo dosaÏeno konstrukcí objektu<br />
knihovny jako Ïelezob<strong>eton</strong>ového skeletu<br />
se v‰emi nosn˘mi prvky z monolitického<br />
pohledového b<strong>eton</strong>u, prosklenou<br />
fasádou s pfiedsazen˘m plá‰tûm ze svisl˘ch<br />
lepen˘ch dubov˘ch lamel a s velmi<br />
stroh˘m interiérem s vyuÏitím barevného<br />
kontrastu oranÏového koberce a ‰edé<br />
plochy b<strong>eton</strong>ov˘ch stûn.<br />
K ONSTRUKâNÍ ¤E·ENÍ<br />
Hledání konstrukãního fie‰ení objektu<br />
bylo sloÏit˘m procesem. Vzhledem k na-<br />
Obr. 4 Podéln˘ fiez<br />
Fig. 4 Longitudinal section<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 1 Pohled na budovu knihovny<br />
z jihozápadu<br />
Fig. 1 South West view of the library<br />
building<br />
prosto dominantnímu pÛsobení b<strong>eton</strong>u<br />
v interiérech, bylo konstrukãní fie‰ení ovlivnûno<br />
i vzájemnou vazbou s interiérov˘m<br />
fie‰ením, nábytkem, koberci atd. (obr. 2).<br />
Zmnoha variant bylo nakonec vybráno<br />
jednotraktové fie‰ení v hlavní ãásti objektu<br />
Obr. 2 Interiér studovny v patfie<br />
Fig. 2 Interior of a study – upper floor<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 15
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 7 Vnitfiní schodi‰tû<br />
Fig. 7 Staircase in the interiorer floor<br />
s rozponem 8,1 x 5,7 m s pfievisl˘mi<br />
konci délky 3,3 m na obou stranách<br />
(obr. 3) a v ãásti okolo centrálního schodi‰tû<br />
deska bez vnitfiních podpor, pÛdorysné<br />
plochy 10 x 8 m, s kruhov˘m otvorem<br />
pro schodi‰tû.<br />
Objekt je proveden jako pûtipodlaÏní<br />
(obr. 4) s jedním ãásteãnû podzemním<br />
podlaÏím pro sklady knih a ãtyfimi nad-<br />
Obr. 5 V˘kres bednûní stropu<br />
Fig. 5 Drawing of the formwork of the floor<br />
zemními podlaÏími s voln˘m v˘bûrem<br />
knih a studovnami. UÏitné normové zatí-<br />
Ïení v knihovních prostorách bylo uvaÏováno<br />
hodnotou 14 kN/m 2 avprostorách<br />
s regálov˘mi zakladaãi 22 kN/m 2 . Pro<br />
moÏné maximální vyuÏití prostoru na<br />
celou svûtlou v˘‰ku podlaÏí bylo budoucím<br />
uÏivatelem poÏadováno zv˘‰ení definovaného<br />
uÏitného zatíÏení o 50 %.<br />
Nosná konstrukce knihovny je zaloÏena<br />
na vrtan˘ch velkoprÛmûrov˘ch pilotách<br />
profilu 630, resp. 1200 mm, délky 4,5 aÏ<br />
17 mvgeologick˘ch podmínkách spra‰ov˘ch<br />
hlín, pískÛ a zvûtralého granodioritu.<br />
¤e‰ení na velkoprÛmûrov˘ch pilotách<br />
bylo dosaÏeno pfies znaãná geometrická<br />
atechnologická omezení i na hranici se<br />
sousedními objekty. Základová deska<br />
tlou‰Èky 400 mm byla navrÏena spoleãnû<br />
s obvodov˘mi nosn˘mi stûnami suterénu<br />
v systému „bílá vana“ z vodostavebného<br />
b<strong>eton</strong>u a nebyly pouÏity Ïádné poji‰Èující<br />
stûrkové izolaãní nátûry.<br />
Tlou‰Èka stropních desek je 300 mm,<br />
nad sloupy jsou provedeny obrácené hlavice<br />
s celkovou tlou‰Èkou vãetnû stropní<br />
Obr. 8 Pohled na vnûj‰í schodi‰tû<br />
Fig. 8 View of the staircase outside<br />
Obr. 6 V˘kres bednûní stûny<br />
Fig. 6 Drawing of the formwork of the wall<br />
desky 400 mm. Sloupy jsou kruhové,<br />
profilu 500 mm v suterénu a 400 mm ve<br />
vy‰‰ích podlaÏích, stûny mají tlou‰Èku<br />
200, resp. 400 mm. DÛleÏit˘m faktorem<br />
pfii návrhu stropních desek byl poÏadavek<br />
dodavatele proskleného plá‰tû budovy na<br />
malé deformace desek.<br />
B<strong>eton</strong>ové konstrukce jsou provedeny<br />
z b<strong>eton</strong>u B30 (sloupy a stûny), B25<br />
(stropní desky) a H V4 B25 (vodostavebné<br />
konstrukce, základová deska), v˘ztuÏ je<br />
tvofiena prutovou v˘ztuÏí z oceli 10505<br />
a svafiovan˘mi KARI sítûmi.<br />
K ONSTRUKâNÍ DETAILY<br />
Objekt knihovny se vyznaãuje celou fiadou<br />
zajímav˘ch a netradiãních konstrukãních<br />
fie‰ení a detailÛ. Zcela zásadním<br />
problémem bylo vyfie‰ení provedení monolitick˘ch<br />
pohledov˘ch b<strong>eton</strong>Û v interiérech<br />
i exteriérech pfii dosaÏení poÏadovaného<br />
tepelného odporu obvodov˘ch<br />
stûn. Byla navrÏena sendviãová konstrukce,<br />
jejíÏ nosnou ãástí je interiérová stûna<br />
tlou‰Èky 200 mm, podporující i stropní<br />
konstrukci, a zavû‰enou ãást tvofií exteriérová<br />
stûna tlou‰Èky 150 mm, kotvená<br />
pomocí prvkÛ pro pfieru‰ení tepeln˘ch<br />
mostÛ Schöck Isokorb. Tepelnou izolaci<br />
16 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
tvofií 100 mm extrudovaného polystyrénu.<br />
NavrÏené fie‰ení s sebou pfiineslo urãité<br />
technologické provádûcí problémy pfii<br />
realizaci. Stavební firmy (IMOS, a. s.,<br />
aBrestt, s. r. o.) poÏadovaly co moÏná<br />
nejrychlej‰í technologii provádûní, pfiiãemÏ<br />
jejich pfiedstavou byla b<strong>eton</strong>áÏ<br />
sendviãov˘ch stûn vÏdy v jednom zábûru<br />
(tj. nosné i zavû‰ené ãásti vãetnû vloÏení<br />
tepelné izolace do bednûní) na v˘‰ku jednoho<br />
podlaÏí. Toto fie‰ení bylo architektem<br />
i statikem zamítnuto, coÏ jak se<br />
pozdûji ukázalo, bylo znaãnû ku prospûchu<br />
vûci. Bûhem provádûní b<strong>eton</strong>áÏe<br />
stûn musely b˘t kvÛli nekvalitnímu povrchu<br />
nûkteré stûny zbourány a vyb<strong>eton</strong>ovány<br />
znovu, a to byly b<strong>eton</strong>ovány nejprve<br />
pouze nosné stûny a obvodov˘ plá‰È byl<br />
dob<strong>eton</strong>ován aÏ dodateãnû.<br />
ObtíÏná byla i b<strong>eton</strong>áÏ stûn tlou‰Èky 200,<br />
resp. 150 mm na celou v˘‰ku podlaÏí, tj.<br />
na v˘‰ku aÏ 3,88 m. Pfii vloÏen˘ch chrániãkách<br />
pro elektrorozvody bylo vnitfiní<br />
jádro mezi vrstvami oboustranné v˘ztuÏe<br />
velmi úzké a b<strong>eton</strong>áÏ byla problematická.<br />
Proto bylo vyuÏito technologie samozhutniteln˘ch<br />
b<strong>eton</strong>Û, coÏ bylo provázeno<br />
komplikacemi v komunikaci s v˘robcem<br />
b<strong>eton</strong>u, s dodavatelem superplastifikátorÛ<br />
asdal‰ími zúãastnûn˘mi. Nakonec v‰ak<br />
bylo dosaÏeno vcelku pfiijatelného zhotovení<br />
povrchÛ b<strong>eton</strong>ov˘ch stûn, zejména<br />
pro autory architektonického fie‰ení.<br />
Z hlediska poÏadovan˘ch pohledov˘ch<br />
úprav stûn i stropÛ byla problematická jiÏ<br />
tvorba projektové dokumentace. Bûhem<br />
vypracovávání projektové dokumentace<br />
statiky byli totiÏ projektanti ZTI a elektro<br />
znaãnû zpoÏdûni. V‰echny rozvody elektro<br />
jsou vedeny uvnitfi b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí<br />
v zab<strong>eton</strong>ovan˘ch chrániãkách,<br />
rovnûÏ vypínaãe a svûtla jsou osazeny<br />
pfiímo v b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcích (obr. 2)<br />
i v‰echny prostupy pro rozvody ZTI musely<br />
jiÏ b˘t pfiipraveny v dokonãené monolitické<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ové konstrukci. Koordinace<br />
této fáze projektu byla jedním<br />
zhlavních úskalí pro arch21, s. r. o., firmu<br />
zodpovûdnou za stavební ãást projektové<br />
dokumentace.<br />
Pro bednûní stûn bylo vyuÏito systému<br />
Top 50 firmy Doka, kter˘ umoÏÀuje variabilitu<br />
fie‰ení skladby jednotliv˘ch dílcÛ<br />
a umísÈování prostupÛ „schwubtyãí“. Souãástí<br />
projektové dokumentace se tedy<br />
staly v˘kresy pohledÛ na bednûní se<br />
zakreslen˘mi rozvody elektro, které byla<br />
firma zodpovûdná za tuto ãást v˘stavby<br />
nucena ukládat do bednûní (obr. 5 a 6).<br />
Pro fie‰ení propíchnutí stropních desek<br />
(u vnitfiních sloupÛ typického podlaÏí byly<br />
reakce 1050 kN) byly vyuÏity „tfimínkové<br />
li‰ty“ Schöck Bole. Pouze pomocí tûchto<br />
prvkÛ bylo moÏno v hustû vyztuÏen˘ch<br />
hlavicích dosáhnout správného osazení<br />
smykov˘ch v˘ztuÏí a souãasnû dobré prob<strong>eton</strong>ovatelnosti<br />
tûchto míst.<br />
¤e‰ením stropních konstrukcí s obrácen˘mi<br />
hlavicemi a osazením svûtel pfiímo<br />
do b<strong>eton</strong>ové stropní desky bylo dosaÏeno<br />
velmi pÛsobivého rovného podhledu,<br />
jehoÏ vizuální efekt je umocnûn precizní<br />
skladbou jednotliv˘ch dfievotfiískov˘ch<br />
bednicích desek.<br />
Nejv˘raznûj‰ími prvky objektu se staly<br />
obû schodi‰tû, hlavní – centrální a vedlej-<br />
‰í – únikové poÏární. Centrální schodi‰tû<br />
je provedeno jako dvojramenné pfiímé<br />
umístûné v kruhovém otvoru (obr. 7).<br />
Schodi‰tû je zakotveno pouze v úrovních<br />
hlavních podest do stropních konstrukcí<br />
avúrovních mezipodest „visí ve vzduchu“.<br />
Vedlej‰í únikové poÏární schodi‰tû<br />
(obr. 8) je provedeno opût jako dvojramenné<br />
pfiímé, tentokrát s centrální vfietenovou<br />
stûnou a z ní vykonzolovan˘mi<br />
stupni, podestami i mezipodestami. Obû<br />
schodi‰tû jsou dominantními prvky v interiéru<br />
budovy i na její jiÏní fasádû.<br />
Sloupy byly b<strong>eton</strong>ovány do papírového<br />
bednûní systému „Glatt“ firmy Frank. Povrch<br />
sloupÛ se po odbednûní vyznaãuje<br />
hladkostí pfiipomínající brou‰en˘ mramor.<br />
DÛleÏit˘m úkolem bylo vyfie‰ení konstrukce<br />
pohledového plá‰tû. Byly zvaÏovány<br />
i moÏnosti prefabrikace, tyto návrhy<br />
v‰ak architekti uÏ v zaãátcích tlumili. V koneãném<br />
fie‰ení bylo vyuÏito zavû‰ení monolitického<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ového plá‰tû<br />
tlou‰Èky 150 mm pomocí atypick˘ch<br />
prvkÛ Schöck Isokorb. Maximální rozmûr<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 9 Noãní pohled na v˘chodní stûnu<br />
budovy<br />
Fig. 9 East view of the wall of the building<br />
at night<br />
dilataãního celku na jiÏní fasádû je<br />
7,08 x 3,88 m. Dilataãní spáry, vyplnûné<br />
trvale pruÏn˘m tmelem odoln˘m proti UV<br />
záfiení, jsou pfiiznány posazením tmelu do<br />
hloubky dilataãní spáry (obr. 8).<br />
Z ÁVùR<br />
Bûhem fie‰ení projektu i v˘stavby objektu<br />
knihovny vyvstala celá fiada technick˘ch<br />
atechnologick˘ch problémÛ a atypick˘ch<br />
konstrukãních detailÛ, jejichÏ v˘sledn˘m<br />
fie‰ením vznikla v prostoru areálu Filosofické<br />
fakulty velmi moderní kultivovaná<br />
stavba, jejíÏ ãistota a principiálnost technického<br />
fie‰ení pohledov˘ch b<strong>eton</strong>Û je<br />
v âeské republice ojedinûlá. Dokladem<br />
toho jsou i ceny, které byly této stavbû od<br />
jejího slavnostního otevfiení v dubnu<br />
2002 jiÏ udûleny:<br />
• laureát Grand Prix Obce architektÛ za<br />
rok 2002<br />
• cena v kategorii novostavba Grand Prix<br />
Obce architektÛ za rok 2002<br />
• cena v kategorii interiér Grand Prix Obce<br />
architektÛ za rok 2002<br />
• ãestné uznání pro investora Grand Prix<br />
Obce architektÛ za rok 2002<br />
• hlavní cena interiér roku 2002 – cena<br />
AVU âR<br />
• nominace na Stavba roku 2002<br />
Ing. Pavel Hladík<br />
projektová a poradenská kanceláfi<br />
Brandlova 4, 602 00 Brno<br />
tel.: 542 217 519, fax: 542 217 519<br />
e-mail: hladik@aec-projekt.cz<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 17
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
S Y M B I Ó Z A A R C H I T E K T U R Y A K O N S T R U K C E U N ù K O L I K A<br />
P ¤ I P R A V O V A N ¯ C H M O S T Ò<br />
S Y M B I O S I S O F A R C H I T E C T U R E W I T H S T R U C T U R E<br />
O F S O M E P R O J E C T E D B R I D G E S<br />
P ETR · AFRÁNEK, PATRIK K OTAS,<br />
R OMAN · AFÁ¤<br />
Spolupráce architekta a statika pfii<br />
návrhu mostního objektu. DÛraz na<br />
soulad architektonického a konstrukãního<br />
fie‰ení.<br />
Cooperation of the architect and the<br />
structural engineer in bridge design.<br />
Emphasis on the harmony of the architectural<br />
and structural solution.<br />
Mosty jsou z hlediska architektonického<br />
fie‰ení velmi specifická disciplína. Obecnû<br />
se jedná o pfiekonání nûjaké dopravní<br />
pfiekáÏky ãi problému (fieka, údolí, propast<br />
apod.). Tato základní funkce je na fie‰ení<br />
tvaru mostu velmi zfietelná, coÏ je pro<br />
architektonickou v˘povûì velkou v˘hodou.<br />
Architektonické fie‰ení mÛÏe tak<br />
v˘raznû reflektovat jak utilitární náplÀ stavby,<br />
tak i konstrukãní pfiístup slouÏící k naplnûní<br />
funkce. Nestor ãeské estetiky prof.<br />
Mukafiovsk˘ pí‰e, Ïe u staveb a architektury<br />
se jednotlivé poãiny pohybují od roviny<br />
ãistû technického a utilitárního fie‰ení<br />
bez jak˘chkoliv estetick˘ch ambicí aÏ po<br />
v˘razné architektonické realizace s velmi<br />
siln˘m estetick˘m nábojem. Mosty jsou<br />
typick˘m pfiíkladem takto rÛznorod˘ch pfiístupÛ.<br />
Nûkdy je architektonické fie‰ení<br />
chápáno jako pouhé tzv. „dodesignování”<br />
hotového mostu, napfi. tvarováním zábradlí<br />
ãi jin˘ch doplÀkÛ. Ideální je stav, kdy<br />
Obr. 1 Silniãní okruh kolem Prahy, most<br />
pfies údolí Berounky<br />
Fig. 1 Ring road around Prague, bridge<br />
across the Berounka River<br />
spolupráce statika-mostafie a architekta<br />
probíhá od poãátku prací. Vzájemné ovliv-<br />
Àování vãetnû fie‰ení rÛzn˘ch názorov˘ch<br />
pfiístupÛ zpravidla vede k obohacení<br />
v˘sledn˘ch návrhÛ a k optimalizaci koneãného<br />
díla.<br />
PouÏití monolitického b<strong>eton</strong>u sk˘tá ‰irokou<br />
‰kálu moÏností pro technické, statické<br />
a architektonické fie‰ení mostÛ.<br />
Základní – pradávn˘ motiv oblouku iniciuje<br />
dal‰í moÏné specifické tvarování<br />
konstrukcí. Tímto pfiístupem lze stavbu<br />
zlid‰tit a zjemnit. Vytvofiením jemn˘ch<br />
mûkk˘ch linií v kontrastu vÛãi velk˘m<br />
silám a momentÛm pÛsobícím v nosn˘ch<br />
konstrukcích lze pfiipomenout základní lidsk˘<br />
rozmûr celého díla.<br />
S ILNIâNÍ OKRUH KOLEM P R AHY<br />
– MOST P¤ES ÚDOLÍ B E ROUNKY<br />
Navrhovan˘ mostní objekt (obr. 1) má<br />
celkovou délku pfiibliÏnû 2 km, v˘‰ku aÏ<br />
40 m nad terénem a v nej‰ir‰ím místû,<br />
vMÚK Strakonická, dosahuje spoleãnû se<br />
sjízdn˘mi rampami celkové ‰ífiky témûfi<br />
70 m. Pfies tyto rozmûry se autofii návrhu<br />
(Ing. ·afáfi a kol., Sudop Praha, a. s., Ing.<br />
arch. ·afránek, Ing. arch. Kotas) snaÏili<br />
najít lidské mûfiítko a humanizovat celkov˘<br />
v˘raz konstrukce. Obloukové nábûhy<br />
mají odezvu i v mûkkém tvarování pilífiÛ,<br />
které je dÛleÏit˘m jednotícím znakem<br />
stavby vinoucím se celou linií mostÛ<br />
a estakád.<br />
Mostní objekt navazuje pfiechodov˘m<br />
pilífiem na most pfies Vltavu (Ing. Cieslar),<br />
kter˘ je fie‰en jako „extradosed“ konstrukce<br />
s pfiedpínacími kabely veden˘mi pfies<br />
bfiehové pylony. Dochází zde ke kfiíÏení<br />
Obr. 2 Silniãní okruh kolem Prahy, most<br />
pfies Slaviãí údolí<br />
Fig. 2 Ring road around Prague, bridge<br />
across the Slaviãí Valley<br />
komunikace se dvûma v˘znamn˘mi fiekami.<br />
PovaÏujeme za vhodné fie‰it i kfiíÏení<br />
s Berounkou zpÛsobem, kter˘ dá jasnou<br />
zprávu o tom, Ïe v místû je pfiekonáván<br />
vodní tok. To bylo dÛvodem k vypracování<br />
návrhÛ mostu pfies Berounku nejen<br />
sletmo b<strong>eton</strong>ovanou konstrukcí, ale i ve<br />
dvou zavû‰en˘ch variantách. Takto budou<br />
mít oba mosty obdobnou filozofii<br />
a budou v˘razn˘m a svébytn˘m architektonick˘m<br />
prvkem v krajinû.<br />
S ILNIâNÍ OKRUH KOLEM P R AHY<br />
– MOST P¤ES S LAVIâÍ ÚDOLÍ<br />
Most (obr. 2) pfiekonávající údolí, z krajináfiského<br />
hlediska velmi cenné, je tfiípolov˘<br />
o celkové délce cca 60 m (Ing. Kurz,<br />
Ing. Hru‰ka –Topcon, Ing. arch. ·afránek,<br />
Ing. arch. Kotas). Oblouky roz‰ifiujících se<br />
pilífiÛ jsou reminiscencí pfiírodních motivÛ<br />
rozeklan˘ch vûtví stromÛ. Mûkkost tvarÛ<br />
je odezvou na okolní svahy údolí. Pilífie<br />
o rÛzné v˘‰ce se jakoby zabofiují do teré-<br />
18 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
nu a tím podporují vnímání dramaticky<br />
tvarovaného údolí.<br />
E STAKÁDA P¤ES ÚDOLÍ OBCE<br />
· TÍTARY, OBCHVAT K OLÍNA<br />
Plánovaná trasa obchvatu Kolína pfiechází<br />
v jednom místû pfiímo pfies obec<br />
·títary (obr. 3). Aby byly dÛsledky pro<br />
zastavûné území sníÏeny na minimum,<br />
byla návrhu pfiíslu‰ného mostního objektu<br />
(Ing. ·afáfi, Sudop Praha, Ing. Obryezov,<br />
vizualizace Ing. Barto‰ a J. Nûmec) vûnována<br />
znaãná pozornost. Byla navrÏena<br />
nosná konstrukce s parapetními nosníky,<br />
které zvût‰ují volnou v˘‰ku pod mostem<br />
a pfiispívají tak k lep‰ímu prosvûtlení i provûtrání<br />
údolí i k tomu, Ïe most je opticky<br />
veden ve vût‰í v˘‰ce nad terénem. Nosníky<br />
jsou navíc z vnitfiní strany opatfieny<br />
zvukovû pohltivou úpravou a jejich v˘‰ka<br />
je vyuÏita jako pohltivá (tzn. neprÛhledná)<br />
dolní ãást protihlukové stûny, která byla<br />
na mostû poÏadována. Do horní ãásti<br />
nosníkÛ jsou kotveny zaoblené prÛhledné<br />
protihlukové stûny, které doplÀují protihlukovou<br />
ochranu na potfiebnou v˘‰ku.<br />
Zakfiivení stûn pfiispívá k lep‰í ochranû<br />
proti hluku a souãasnû odpovídá celkovému<br />
fie‰ení mostu v zaoblen˘ch liniích.<br />
Barevné fie‰ení v tlumen˘ch pastelov˘ch<br />
tónech zlep‰uje zaãlenûní mostu do okolí.<br />
P ù·Í LÁVKA T RMICE – DÁLNICE D8<br />
Smûrové, pÛdorysné fie‰ení pû‰í lávky<br />
(Ing. ·afáfi, Sudop Praha, a. s., Ing. arch.<br />
·afránek) je navrÏeno tak (obr. 4), Ïe na<br />
jedné stranû je konstrukce zavû‰ena symetricky<br />
na dvou pylonech a na protûj‰í<br />
stranû, kde se lávka vûtví do dvou smûrÛ,<br />
je zavû‰ena z jednoho pylonu umístûného<br />
pÛdorysnû do vidlice rozdvojení. Pfiedpjatá<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ová konstrukce lávky je<br />
navrÏena s mûkk˘m zaoblením podhledov˘ch<br />
hran, které tvarovû i my‰lenkovû<br />
navazuje na pÛdorysné oblouky podhledu<br />
v místû rozvûtvení. Zavû‰ení na tenk˘ch<br />
táhlech (závûsech) pfiispívá k celkovému<br />
pocitu subtilnosti a lehkosti. Je to<br />
typick˘ pfiíklad, kdy je maximálnû podpofiena<br />
a zdÛraznûna estetická hodnota prostorov˘ch<br />
kfiivek mostu. Pfiitom nejde<br />
o Ïádnou zámûrnou a krkolomnou spekulaci,<br />
tyto krásné kfiivky jsou dány funkãním<br />
a technick˘m fie‰ením stavby. Právû mosty<br />
sk˘tají tuto, ãasto v˘jimeãnou, moÏnost<br />
plodné symbiózy hodnot funkãních, technick˘ch,<br />
statick˘ch i architektonick˘ch.<br />
S ILNIâNÍ OKRUH KOLEM P R AHY<br />
– SOUTùÎNÍ NÁVRH MOSTU P¤ES<br />
V LTAVU V S UCHDOLE<br />
Tento návrh (Ing. arch. ·afránek, Ing.<br />
Wangler, Ing. Krása, Ing. ·afáfi, Sudop Praha,<br />
a. s.) je pokus o vytvofiení pfiívûtivé<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 3 Obchvat Kolína, estakáda pfies údolí<br />
obce ·títary<br />
Fig. 3 By-pass around the town of Kolín,<br />
elevated road crossing the valley at<br />
the village of ·títary<br />
kfiivky na spodní hranû mostu, která je<br />
inspirovaná prÛbûhem momentÛ v konstrukci<br />
a snaÏí se sledovat logiku technického<br />
fie‰ení (obr. 5). Konstrukce mostu je<br />
pohledovû i skuteãnû vylehãena návrhem<br />
ocelov˘ch diagonál, které spojují horní<br />
a dolní b<strong>eton</strong>ovou desku prÛfiezu.<br />
Î E LEZNIâNÍ ESTAKÁDA P¤ES<br />
M A SARYKOVO NÁDRAÎÍ V P RAZE<br />
Mostní objekt (architektonické fie‰ení Ing.<br />
arch. Kotas, Ing. arch. ·afránek, zodpovûdn˘<br />
projektant Ing. K. ·tûrba, konstrukãní<br />
fie‰ení Ing. ·afáfi, Ing. Obryezov, Sudop<br />
Praha) je souãástí pfiipravované stavby<br />
„Nové spojení“. Stavba pfiinese velk˘ zásah<br />
do centrální ãásti Prahy, ale ve v˘sledku<br />
uvolní fiadu cenn˘ch pozemkÛ od<br />
Ïelezniãních tratí a umoÏní v˘raznû roz‰ífiit<br />
dÛleÏité zelené plochy ve vnitfiním mûstû,<br />
napfi. západní svah kopce Vítkova, ale<br />
i dal‰í. Realizací Nového spojení budou<br />
také vytvofieny pfiedpoklady pro nové kvalitní<br />
pû‰í propojení historického jádra,<br />
centra mûsta a vrchu Vítkova.<br />
Design estakády (obr. 6) byl motivován<br />
snahou vytvofiit obl˘ prÛfiez mostu, kter˘<br />
tvarovû souvisí jak s navazujícími tunelov˘mi<br />
portály, tak s aerodynamick˘mi tvary<br />
moderních vagónÛ. Tvar konstrukce je<br />
souãasnû v souladu s konstrukãními po-<br />
Ïadavky vypl˘vajícími ze statického návrhu.<br />
Dimenze konstrukce byly minimalizovány<br />
tak, aby bylo dosaÏeno co nejvût‰í<br />
moÏné lehkosti a subtilnosti v kontrastu<br />
k velk˘m silám a momentÛm pÛsobícím<br />
Obr. 4 Dálnice D8, lávka pro pû‰í a cyklisty,<br />
Trmice<br />
Fig. 4 Motorway D8, footbridge for<br />
pedestrians and cyclists, Trmice<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 19
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 5 Silniãní okruh kolem Prahy, soutûÏní návrh mostu pfies<br />
Vltavu v Suchdole<br />
Fig. 5 Ring road around Prague, competition plan of a bridge<br />
across the Vltava River at Suchdol<br />
Obr. 7 Tramvajová traÈ z Hluboãep na<br />
Barrandov, estakáda pfies<br />
RÛÏiãkovou rokli<br />
Fig. 7 Tram track between Hluboãepy and<br />
Barrandov, elevated track across<br />
RÛÏiãkova Ravine<br />
Obr. 8 Tramvajová traÈ z Hluboãep na<br />
Barrandov, zastávka Hluboãepy<br />
Fig. 8 Tram track between Hluboãepy and<br />
Barrandov, stop at Hluboãepy<br />
v nosné konstrukci. Estakáda se vyznaãuje<br />
ãtyfikolejn˘m uspofiádáním, které má za<br />
následek extrémní zatíÏení nosné konstrukce.<br />
Ta je proto vyztuÏena pfiíãníky,<br />
které mají nejen v˘znamnou nosnou<br />
funkci, ale díky jejich prokreslení na<br />
povrch konstrukce jsou i v˘razn˘m estetick˘m<br />
prvkem, kter˘ pfiiná‰í specifick˘<br />
architektonick˘ detail. Vzhledem ke sloÏitému<br />
tvaru konstrukce byl navrÏen postup<br />
v˘stavby s pouÏitím kombinace prefabrikovaného<br />
a monolitického b<strong>eton</strong>u.<br />
DÛleÏit˘m vizuálním prvkem trati jsou<br />
trakãní trolejové stoÏáry. Na rozdíl od<br />
v‰ech ostatních existujících tratí âesk˘ch<br />
drah, kde jsou pouÏívány v˘hradnû typové<br />
konstrukce, je v tomto projektu navr-<br />
Ïen zcela nov˘, atypick˘ design stoÏárÛ<br />
a bran trakãního trolejového vedení.<br />
Vzhledem k tomu, Ïe tato traÈ prochází v˘raznû<br />
exponovan˘m územím, jsou trakãní<br />
stoÏáry chápány jako pfiímá architektonická<br />
souãást stavby, zejména v místech na<br />
estakádách. V návaznosti na obl˘ eliptick˘<br />
tvar mostovky jsou konstrukce pro trolejové<br />
vedení navrÏeny v podobû eliptick˘ch<br />
ocelov˘ch bran, polohovû navazujících na<br />
rytmus podpor estakády.<br />
T RAMVAJOVÁ TRAË Z H LUBOâEP<br />
NA B ARRANDOV<br />
Tato zcela nová tramvajová traÈ v jiÏní ãásti<br />
Prahy 5, jejíÏ v˘stavba právû probíhá (projektant:<br />
Metroprojekt Praha, a. s., urbanistické<br />
a architektonické fie‰ení: Ing. arch.<br />
Patrik Kotas, konstrukãní fie‰ení mostÛ:<br />
ing. Milan ·ístek, Novák a Partner, s. r. o.),<br />
má rychlodráÏní charakter, neboÈ je situována<br />
na samostatném dráÏním tûlese a je<br />
prakticky v celé délce oddûlena od silniã-<br />
Obr. 6 Nové spojení, Ïelezniãní estakáda pfies Masarykovo nádraÏí<br />
v Praze<br />
Fig. 6 New connection, elevated railway over Masaryk’s Railway<br />
Station in Prague<br />
ní dopravy (obr. 7). V‰ech ‰est zastávek<br />
na této trati pfiedstavuje v˘razn˘ architektonick˘<br />
a orientaãní prvek, zejména díky<br />
koncepci lehké dynamicky pÛsobící prosklené<br />
ocelové konstrukce zastfie‰ení<br />
nástupi‰tû.<br />
Tûsnû za novou zastávkou Hluboãepy<br />
(obr. 8) zaãíná stoupat táhlá Ïelezob<strong>eton</strong>ová<br />
estakáda pfiimykající se k ulici K Barrandovu,<br />
která mimoúrovÀovû pfiekonává<br />
Hluboãepskou ulici i Ïelezniãní traÈ Praha–Rudná.<br />
Navazující RÛÏiãkovu rokli pfiekonává<br />
tramvajová traÈ dal‰ím samostatn˘m<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘m mostem, jehoÏ<br />
niveleta stoupá shodnû s niveletou sousedních<br />
stávajících silniãních mostÛ (ulice<br />
K Barrandovu). Na obl˘ tvar mostovky<br />
i podpûr navazují dal‰í architektonické<br />
a konstrukãní prvky v celé délce tratû,<br />
zejména konstrukce pro trakãní a trolejové<br />
vedení a portály tunelov˘ch podjezdÛ.<br />
Ing. arch. Petr ·afránek<br />
Architektonick˘ a projekãní atelier<br />
Dejvická 2, 160 00 Praha 6<br />
tel./fax: 224 311 207<br />
e-mail: arch.safranek@volny.cz,<br />
www.volny.cz/arch.safranek<br />
Ing. arch. Patrik Kotas<br />
Ateliér designu a architektury<br />
Námûstí I. P. Pavlova 3, 120 00 Praha 2<br />
tel.: 224 942 591, fax: 224 942 588<br />
e-mail: patrik.kotas@volny.cz<br />
Ing. Roman ·afáfi<br />
SUDOP PRAHA, a. s.<br />
Ol‰anská 1a, 130 80 Praha 3<br />
tel.: 267 094 130, fax: 267 094 212<br />
e-mail: safar@sudop.cz, www.sudop.cz<br />
20 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
B E T O N P ¤ I R E K O N S T R U K C I – N E O M E Z E N Á<br />
T V A R O V A T E L N O S T<br />
C O N C R E T E D U R I N G R E C O N S T R U C T I O N – U N L I M I T E D<br />
S H A P I N G<br />
J AROSLAV F E LIX, TOMÁ· F E LIX<br />
Nástavba monolitické skofiepinové, tvarovû<br />
sloÏité konstrukce na stávající zdûn˘<br />
objekt pfii provádûní rekonstrukce domu<br />
v Praze.<br />
Extension of a monolithic shell structure<br />
of a complex shape built on an existing<br />
masonry house during reconstruction<br />
works done on a house in Prague.<br />
V letech 1995 aÏ 1996 byla provedena<br />
rekonstrukce objektÛ v areálu domu ã. p.<br />
359 Na Per‰t˘nû 6, v Praze 1, na administrativní<br />
centrum V‰eobecné zdravotní<br />
poji‰Èovny (VZP). Areál má tvar nepravidelného<br />
lichobûÏníku se samostatnou<br />
dvorní vestavbou. Poslední rekonstrukce<br />
objektu byla provedena v roce 1912<br />
a zasáhla zejména kfiídla dvorní a kfiídlo<br />
do Martinské ulice. Hlavní vstupní objekt<br />
s barokním prÛãelím do ulice Na Per‰t˘nû<br />
nebyl touto rekonstrukcí v˘znamnûji<br />
dotãen.<br />
V prÛbûhu zpracování projektÛ pro<br />
<strong>rekonstrukci</strong> domu vznikl ze strany autorÛ<br />
architektonického fie‰ení (atelier AR 18,<br />
architekti Jan Nûmec a Zdenûk Îilka) poÏa-<br />
davek na atypické zastfie‰ení pÛdních prostor<br />
v kfiídlech do ulice Martinské, v místech,<br />
kde pÛvodní krovy nemusely b˘t z dÛvodÛ<br />
památkové ochrany zachovány, a zejména<br />
pak na zakrytí dvorního objektu, pÛvodnû<br />
zastfie‰eného plochou stfiechou, nástavbou<br />
ve tvaru eliptické bánû. S ohledem na<br />
sloÏitost tûchto konstrukcí a na potfiebu<br />
uvolnûní novû vznikl˘ch prostor byl jako<br />
konstrukãní materiál s v˘hodou zvolen<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>, a to pro svou, prakticky neomezenou,<br />
tvarovatelnost.<br />
Obr. 2 Rozmístûní ováln˘ch okenních otvorÛ ve skofiepinû, vodorovn˘ fiez<br />
stfiedy oken na kótû +13,65 m<br />
Fig. 2 Placement of window openings in the shell, horizontal section<br />
through the centres of the windows at level +13.65 m<br />
Obr. 1 Schéma konstrukce – v˘poãetní<br />
model<br />
Fig. 1 Diagram of the structure –<br />
computational model<br />
PÛdní prostory nad kfiídlem do ulice<br />
Martinské byly zastfie‰eny b<strong>eton</strong>ov˘mi lomenicemi<br />
ztuÏovan˘mi pfiíãn˘mi stûnami<br />
ve vzdálenostech 6 aÏ 8 m, vnitfiní objekt<br />
pak skofiepinovou konstrukcí s vloÏen˘m<br />
podlaÏím. V dal‰í ãásti pfiíspûvku se bude-<br />
Obr. 3 Konstrukce vloÏeného stropu<br />
Fig. 3 Structure of the inserted floor<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 21
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 4 Dokonãování bednûní skofiepiny na eliptick˘ch<br />
ramenátech<br />
Fig. 4 Completion works on the formwork of the shell<br />
on elliptic ribs<br />
Obr. 6 Rozmístûní prutové v˘ztuÏe ve vrchlíku skofiepiny<br />
Fig. 6 Placement of bar reinforcement in the cap of the<br />
shell<br />
me vûnovat právû této konstrukci pro její<br />
zajímavost a konstrukãní sloÏitost.<br />
K ONSTRUKâNÍ ¤E·ENÍ<br />
Skofiepinová konstrukce zastfie‰ení je provedena<br />
nad úrovní pÛvodní stfiechy na<br />
kótû +8,40 m. Základnu tvofií obvodov˘<br />
vûnec obdélníkového pÛdorysu 16,20 x<br />
10,53 m. Konstrukce je symetrická podle<br />
os X a Y. Tvar fiídící plochy skofiepiny vnikl<br />
posunem elipsy po meridiánové kruÏnici<br />
o polomûru 8,1 m vedené podélnou<br />
osou. Pfiitom poloosa v rovinû základny<br />
byla konstantní, a to 5,115 m, poloosa<br />
kolmá (v ose Z ) leÏící v meridiánové rovinû<br />
mûla délku rovnou polovinû seãny fiídicí<br />
kruÏnice. Takto vzniklá plocha byla pro-<br />
Obr. 5 Stfiíkání vrchní ãasti skofiepiny<br />
Fig. 5 Spraying of the upper part of the shell<br />
Obr. 7 PrÛnik válcov˘ch ploch nosn˘ch obloukÛ velk˘ch oken se skofiepinou<br />
kopule<br />
Fig. 7 Intersection of cylindrical areas of load-bearing arches of large<br />
windows and the shell of the dome<br />
lomena ve smûru os X i Y válcov˘mi otvory<br />
o polomûrech 9,09 a 4,68 m. V úrovni<br />
prÛseãíkÛ vrcholov˘ch pfiímek tûchto<br />
válcov˘ch ploch na kótû +12 m byla do<br />
skofiepiny vloÏena rovinná deska tvofiící<br />
vnitfiní podlaÏí. Vnûj‰í zbytky válcov˘ch<br />
ploch omezené obdélníkovou základnou<br />
tvofií nosné oblouky, mezi nimiÏ jsou zbytky<br />
elipsoidu jako pandantivy (obr. 1).<br />
Oblouková okna prosvûtlují dolní prostor<br />
skofiepiny, horní ãást je pak osvûtlována<br />
ováln˘mi otvory prolomen˘mi skofiepinou<br />
(obr. 2). Vstup do horní ãásti je umoÏnûn<br />
ocelovou spojovací lávkou, která v úrovni<br />
4. NP spojuje západní kfiídlo objektu<br />
s vnitfiní vestavbou.<br />
Tlou‰Èka vrchní ãásti skofiepiny je 70 mm,<br />
mûfieno na kolmici k plo‰e. Tlou‰Èka stûn<br />
pandativÛ je s ohledem na vkládání trubek<br />
pro elektroinstalaci 150 mm. Stropní<br />
konstrukce provedená jako kazetov˘ strop<br />
má tlou‰Èku 250 mm (obr. 3) a nosné<br />
oblouky mají tlou‰Èku 350 mm, jejich<br />
‰ífika je v‰ak promûnná. Základov˘ obvodov˘<br />
vûnec vysok˘ 200 mm je s ohledem<br />
na omezení deformací vyztuÏen<br />
mimo b<strong>eton</strong>áfiskou v˘ztuÏ je‰tû tuh˘mi<br />
vloÏkami (2 U240). Konstrukce byla navr-<br />
Ïena z b<strong>eton</strong>u B30 s vázanou v˘ztuÏí<br />
z oceli 10 338 a 10 425.<br />
V˘poãty byly provádûny programem<br />
FEAT 3.1. ZatíÏení snûhem, vûtrem, zmûnami<br />
teploty a nahodilé zatíÏení bylo<br />
uvaÏováno podle âSN 73 0035, vlastní<br />
22 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
Obr. 8 Pohled do vnitfiku horní ãasti kopule<br />
Fig. 8 Inside view of the upper part of the dome<br />
konstrukce byla navrhována podle âSN<br />
73 1201.<br />
P ROVÁDùNÍ<br />
Realizace konstrukce byla provedena<br />
v kvûtnu roku 1995 firmou PRÒMSTAV.<br />
Dolní ãást skofiepiny vãetnû kazetového<br />
stropu byla provedena klasick˘m zpÛsobem,<br />
t.j. b<strong>eton</strong>áÏí do bednûní. Bylo nutné<br />
splnit poÏadavek architekta na provedení<br />
viditeln˘ch vnitfiních ploch jako pohledové<br />
b<strong>eton</strong>y. Horní ãást skofiepiny byla provedena<br />
stfiíkan˘m b<strong>eton</strong>em, tzv. such˘m<br />
nástfiikem prefabrikovanou maltovou<br />
smûsí Monocrete PPETHr. V horní ãásti<br />
nebylo nutné, ale ani moÏné, konstrukci<br />
jako pohledov˘ b<strong>eton</strong> provádût. Postup<br />
realizace horní ãásti je patrn˘ na obrázcích<br />
4, 5 a 6, ãásti realizované konstrukce jsou<br />
na obrázcích 7, 8 a 9. Na obr. 10 je konstrukce<br />
po zastfie‰ení v dokonãeném<br />
stavu.<br />
Problémem pfii provádûní byl poÏadavek<br />
na dodrÏení kvality b<strong>eton</strong>u, zejména<br />
v horní ãásti skofiepiny. Proto byla technologie<br />
provádûní konzultována na âVUT<br />
a kontrola kvality b<strong>eton</strong>u s poÏadovan˘mi<br />
parametry byla svûfiena Kloknerovu ústavu<br />
âVUT v Praze (Doc. Ing. J. Dohnálek).<br />
V˘sledné zkou‰ky krychelné pevnosti<br />
dolní ãásti i zkou‰ky na tûlesech vyfieza-<br />
Obr. 10 Dokonãené nové zastfie‰ení<br />
dvorního objektu v areálu VZP<br />
v Praze<br />
Fig. 10 Completed new roofing of the court<br />
in the complex of the General<br />
Health Insurance Company (VZP)<br />
in Prague<br />
n˘ch z kontrolních blokÛ zhotoven˘ch pfii<br />
stfiíkání skofiepiny do odbûrn˘ch kazet<br />
pfiímo na stavbû, prokázaly, Ïe pouÏit˘<br />
b<strong>eton</strong> má projektem poÏadované parametry.<br />
RovnûÏ kontrolní geodetické mûfiení<br />
prÛhybÛ stropní kazetové desky ukázalo<br />
dobrou shodu s vypoãten˘mi pfietvofieními<br />
(pruÏné deformace).<br />
Z ÁVùR<br />
Lze konstatovat, Ïe pfies v‰echny problémy<br />
vzniklé ve fázi projektu i realizace byla<br />
konstrukce provedena úspû‰nû a kvalita<br />
povrchÛ pohledov˘ch b<strong>eton</strong>Û byla hodnocena<br />
kladnû. Dnes, po ‰esti letech uÏí-<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 9 Monolitick˘ kazetov˘ strop rozdûlující kopuli<br />
Fig. 9 Monolithic waffle floor dividing the dome<br />
vání, konstrukce nevykazuje Ïádné poruchy<br />
nebo nadmûrné deformace. Realizaci<br />
této monolitické Ïelezob<strong>eton</strong>ové konstrukce<br />
je moÏno oznaãit jako úspû‰n˘<br />
pfiíspûvek k architektonickému ztvárnûní<br />
exteriéru i interiéru stavebního díla. Zdafiilá<br />
realizace mûla jistû vliv na vyhlá‰ení této<br />
stavby Stavbou roku 1996.<br />
Ing. Jaroslav Felix, Ing. TomበFelix<br />
ASP Praha, s. r. o., statická kanceláfi<br />
Michnova 1623, 149 00 Praha 4<br />
tel./fax: 241 403 966<br />
e-mal: asppraha@pha.inecned.cz<br />
www.pha.inecned.cz/asppraha<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 23
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
M O R A V S K Á Z E M S K Á K N I H O V N A<br />
M O R A V I A N P R O V I N C I A L L I B R A R Y<br />
J AROSLAV V I NTER<br />
Nûkolik desetiletí úsilí odborné i laické<br />
vefiejnosti o vybudování Moravské zemské<br />
knihovny dospûlo k úspû‰nému<br />
závûru. Architektonick˘ návrh nejlépe<br />
vyhovující nároãn˘m poÏadavkÛm provozu<br />
byl provádûcí firmou realizován<br />
rychle a kvalitnû. Dobrá spolupráce<br />
v‰ech zúãastnûn˘ch vynesla stavbû<br />
cenn˘ titul.<br />
Several decades’ efforts of the general<br />
public and experts to build the Moravian<br />
Provincial Library have finally reached<br />
a successful ending. The architectural<br />
design best suited to the demanding<br />
operation requirements was implemented<br />
quickly and in good quality by the<br />
contractor. Good cooperation between<br />
all the participants won a valuable<br />
award for the construction.<br />
Moravská zemská knihovna se sv˘mi<br />
témûfi ãtyfimi miliony jednotek knihovního<br />
fondu, pÛl milionem v˘pÛjãek roãnû,<br />
s denní náv‰tûvností pûti set osob a sto<br />
osmdesáti zamûstnanci je druhou nejvût-<br />
‰í knihovnou âeské republiky. Knihovna<br />
byla umístûna ve tfiech budovách a její<br />
kniÏní fondy v sedmi dal‰ích depozitáfiích.<br />
My‰lenka postavit pro potfieby knihovny<br />
novou budovu nebyla vÛbec originální.<br />
Staveni‰tû, na kterém byla v souãasnosti<br />
Obr. 2 PÛdorys 1. nadzemního podlaÏí<br />
Fig. 2 Plan of the 1 st above-ground storey<br />
OB»ERSTVENÕ<br />
FOYER<br />
KONFER. S¡L<br />
ARCHÕV<br />
1. NADZEMNÍ PODLAÎÍ<br />
PŸJ»OVNA KNIH<br />
0 5 10 15 20 25<br />
Obr. 1 Pohled na novostavbu Moravské zemské knihovny, solární fasáda jiÏního kfiídla<br />
z Hrnãífiské ulice a vstupní fasáda z Kaunicovy ulice.<br />
Fig. 1 View of the new building of the Moravian Provincial Library, solar facade of the South<br />
wing from Hrnãífiská Street, and the entrance facade from Kaunic Street<br />
budova postavena, bylo vybráno jiÏ v roce<br />
1928. První architektonickou soutûÏ v roce<br />
1931 vyhrál architekt Fuchs. Od té doby<br />
uplynulo v brnûnsk˘ch fiekách mnoho<br />
vody. Dá se smûle fiíci, Ïe realizace nové<br />
budovy je pozdnû splnûn˘m snem<br />
brnûnského studentstva, odborné i laické<br />
vefiejnosti. Boj o novou knihovnu byl<br />
zahájen spoleãn˘m prohlá‰ením pfiedstavitelÛ<br />
akademické obce, mûsta Brna<br />
a Moravské zemské knihovny v roce<br />
1994. Prohlá‰ení vyvolalo mimofiádnû<br />
PARKING<br />
STROJOVNA VZDUCHOTECHNIKY<br />
3. PODZEMNÍ PODLAÎÍ<br />
pozitivní reakci pfiedstavitelÛ státní správy.<br />
V závûru roku byla vyhlá‰ena vefiejná<br />
architektonická soutûÏ, které se zúãastnilo<br />
34 ateliérÛ. Vítûzem soutûÏe urãila komise<br />
ateliér Onex, s. r. o., Praha, Ing. Petra<br />
Benedikta a Ing. Tomá‰e Adámka, ktefií<br />
pfii‰li s originálním fie‰ením nejlépe vyhovujícím<br />
provozu knihovny, pomocn˘m<br />
ãinnostem i skladování knih s minimálnû<br />
dvacetiletou rezervou. Vefiejnou soutûÏ na<br />
vy‰‰ího dodavatele stavby vyhrála firma<br />
Unistav, a. s., Brno. Práce byly zahájeny<br />
v ãervenci 1998 a ukonãeny v bfieznu<br />
2001, ãtyfii mûsíce pfied stanoven˘m termínem.<br />
Novostavba budovy je umístûna v tûsném<br />
sousedství nûkolika univerzit, magistrátu<br />
a rozlehlého administrativního centra<br />
(obr. 1). Je velmi dobfie dostupná z centra<br />
mûstskou hromadnou dopravou a má<br />
i dostatek míst pro parkování automobilÛ<br />
sv˘ch zákazníkÛ. Objekt je rozdûlen do ãtyfi<br />
celkÛ – sklady kniÏního fondu, trakt kanceláfií<br />
pro zamûstnance knihovny, trakt studoven<br />
a prostory pro náv‰tûvníky (obr. 2<br />
a 3). V suterénu budovy jsou umístûny<br />
sklady, dílny, strojovny vzduchotechniky<br />
a parkovi‰tû (obr. 4). Budova má pfiíjem-<br />
24 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002<br />
PARKING<br />
0 5 10 15 20 25<br />
Obr. 3 PÛdorys 2. podzemního podlaÏí<br />
Fig. 3 Plan of the 2 nd underground storey
a) b)<br />
né atrium s vodní plochou a vegetací. Její<br />
okolí je upraveno jako park se stezkou pro<br />
cyklisty i pro pû‰í, s vodní plochou a originálním<br />
nábytkem pro odpoãinek.<br />
Nosnou konstrukci stavby tvofií Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘<br />
skelet netradiãnû rozmístûn˘ch<br />
sloupÛ a stûn a stropních desek. Vodorovné<br />
ztuÏení Ïelezob<strong>eton</strong>ové konstrukce<br />
zaji‰Èují tuhá monolitická jádra a monolitické<br />
stûny. Konstrukce byla pÛvodnû, dle<br />
projektu, zaloÏena na tlusté základové<br />
desce (1,5 m). V prÛbûhu v˘stavby bylo<br />
zvoleno úspornûj‰í zaloÏení na vrtan˘ch<br />
pilotách, které v˘raznû zkrátilo prÛbûÏnou<br />
dobu zakládání (obr. 5).<br />
Tfii suterénní podlaÏí budovy jsou bez<br />
dilatací. Nadzemní ãást je rozdûlena na<br />
dva samostatné dilataãní celky, a to na<br />
devítipodlaÏní skladovou vûÏ a na osmipodlaÏní<br />
jiÏní kanceláfiské kfiídlo, severní<br />
Obr. 5 Podkladní b<strong>eton</strong> pod izolaci proveden˘ na hlavách<br />
dokonãen˘ch pilot<br />
Fig. 5 Basis concrete below insulation applied on the heads of the<br />
completed piles<br />
kfiídlo se studovnami propojené na<br />
v˘chodní stranû objektu vstupní ãásti<br />
urãenou pro komunikaci.<br />
Stavební konstrukce, zejména jejich<br />
fasádní ãásti, jsou uzpÛsobeny poÏadavkÛm<br />
na kvalitu vnitfiního prostfiedí a respektují<br />
vztah ke svûtov˘m stranám.<br />
Skladové vûÏe jsou po obvodû vyzdûny<br />
z lehk˘ch blokÛ Ytong a opatfieny oboustrannou<br />
omítkou.<br />
Technické vybavení skladov˘ch vûÏí je<br />
soustfiedûno do stfiedu dispozice a je spoleãné<br />
vÏdy pro dvû patra. JiÏní i severní<br />
kfiídla jsou na jiÏních fasádách osazena<br />
pásov˘mi okny za pfiedsazenou dvojitou<br />
solární stûnou (obr. 1). Parapety jsou vyzdûny<br />
z blokÛ Ytong, na vnûj‰í stranû<br />
obloÏeny deskami Cetris a v interiéru navazují<br />
na prÛbûÏn˘ parapetní pás pro<br />
volné vedení technick˘ch instalací. Se-<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 4 a – pfiíãn˘, b – podéln˘ fiez budovou<br />
Fig. 4 a – cross section, b – longitudinal<br />
section of the building<br />
verní fasády, rovnûÏ z Ytongu, jsou opatfieny<br />
okny zasklen˘mi dvojskly se souãinitelem<br />
prostupu tepla k = 1,5 Wm –2 K<br />
a dosahující neprÛzvuãnosti 36 dB, coÏ<br />
vytváfií odpovídající zvukovou bariéru mezi<br />
studovnami a hlukem z frekventované<br />
Kounicovy ulice. Budova je v ãásti skladÛ<br />
knih plnû klimatizována vãetnû kontroly<br />
vlhkosti. Prostory pro náv‰tûvníky a kanceláfiské<br />
prostory pfii jiÏní fasádû u obou<br />
kfiídel objektu jsou autonomnû klimatizovány<br />
systémem FCU. Kanceláfie na<br />
severní fasádû smûrem do atria budovy,<br />
jsou vûtrány pfiirozenû okny.<br />
Solární pfiedsazené fasády jsou tvofieny<br />
Ïárovû pozinkovanou konstrukcí<br />
Obr. 6 3. NP jiÏního kfiídla – stropní deska<br />
Fig. 6 The 3 rd above-ground storey of the South wing<br />
– floor slab<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 25
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 7 Bednûní tûÏkého hfiibového stropu skladÛ kniÏního<br />
fondu<br />
Fig. 7 Formwork of the heavy mushroom floor of book<br />
fund stocks<br />
zavû‰enou na líci stropních desek. Prostor<br />
mezi obvodov˘m plá‰tûm budovy<br />
a solární stûnou je pfiístupn˘ po patrov˘ch<br />
ro‰tech slouÏících zároveÀ jako slunolamy,<br />
jejichÏ ãást pfiedstupuje pfied líc<br />
sklenûné fasády. Konstrukce je zasklená<br />
kalen˘m sklem a opatfiena servomotoricky<br />
ovládan˘mi otoãn˘mi lamelami.<br />
V horní ãásti je prostor dvojitého plá‰tû<br />
Obr. 8 Rozestavûné jiÏní kfiídlo s komunikaãním krãkem a základem<br />
budoucího atria<br />
Fig. 8 South wing with the communication link and foundation of the<br />
future atrium under construction<br />
Obr. 9 Severní kfiídlo<br />
studoven, ‰tíhlé<br />
sloupy a stûny<br />
pfies dvû podlaÏí<br />
Fig. 9 North wing of<br />
study rooms, slim<br />
columns and<br />
walls through two<br />
storeys<br />
uzavfien sklenûnou deskou. Pro moÏnost<br />
provûtrání nebo jímání vzduchu<br />
z energetické fasády do systému VZT<br />
jsou nad stfie‰ní rovinou objektu mfiíÏky<br />
se servomotoricky ovládan˘mi klapkami.<br />
Vstupní fasáda z Kounicovy ulice je vytvofiena<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘m ‰títem kanceláfiského<br />
kfiídla obloÏen˘m nerezov˘mi<br />
kazetami, fasádou komunikaãního krãku<br />
zasklenou velkoplo‰n˘mi izolaãními skly<br />
aÏelezob<strong>eton</strong>ov˘m ‰títem kfiídla studoven<br />
obloÏen˘m pískovcem, do kterého<br />
byl vyfiezán znám˘ reliéf z knihy Jana<br />
Ámose Komenského „Labyrint svûta<br />
a ráj srdce“ o prÛmûru cca 12 m.<br />
PrÛbûh v˘stavby, velmi pozitivnû ovliv-<br />
Obr. 10 Ocenûní objektu MZK titulem Stavba<br />
roku 2001<br />
Fig. 10 Awarding the Moravian Provincial<br />
Library the title of the "Construction<br />
of the Year 2001"<br />
Àovan˘ dobrou spoluprácí v‰ech úãastníkÛ<br />
v˘stavby, byl plnû podfiízen potfiebám<br />
investora na urychlené vyklizení<br />
stávajících prostor a pfiestûhování kniÏního<br />
fondu do nov˘ch skladÛ.<br />
Moravská zemská knihovna získala<br />
titul Stavba roku 2001 (obr. 10).<br />
Z ÁKLADNÍ ÚDAJE O STAVBù<br />
Název stavby Moravská zemská knihovna<br />
v Brnû<br />
V˘‰ka budovy<br />
archívy 28 m (3 podzemní<br />
a9 nadzemích podlaÏí)<br />
kfiídla 25 m (3 podzemní<br />
a8nadzemních podlaÏí)<br />
Obestavûn˘ prostor 103 000 m 3<br />
V˘kopy<br />
hloubení 38 000 m 3<br />
zpûtn˘ zásyp 8 000 m 3<br />
délka pilot 3,5 ÷ 25,5 m<br />
Základová deska tl. 500 mm<br />
ÎB30 1 600 m 3<br />
v˘ztuÏ 170 t<br />
Monolitická konstrukce (bez základové desky)<br />
ÎB30 8 900 m 3<br />
v˘ztuÏ 1 680 t<br />
bednûní 49 500 m 3<br />
Investiãní náklady<br />
na v˘stavbu 500 mil. Kã<br />
Ing. Jaroslav Vinter<br />
Unistav, a. s.<br />
Pfiíkop 6, 604 33 Brno<br />
tel.: 604 222 122<br />
e-mail: vinterjar@volny.cz<br />
26 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
K AREL Î OFKA<br />
âlánek navazuje na informace o v˘voji<br />
VícepodlaÏní kombinované konstrukãní<br />
soustavy (VKS) uvefiejnûné v pfiedchozím<br />
ãísle ãasopisu. Pozornost je zamûfiena<br />
na vyuÏití konstrukãní soustavy na<br />
stavbách obãanské vybavenosti.<br />
This article continues the paper on the<br />
development of the Multi-storey Combined<br />
Structural System published in the<br />
preceding issue of this journal. Emphasis<br />
is on the use of the structural system in<br />
the construction of servicing facilities.<br />
V˘voj kombinované konstrukãní soustavy<br />
s prozatímním názvem NKKS v rámci<br />
státního v˘zkumného úkolu byl ukonãen<br />
v roce 1977 rozhodnutím generálního fieditelství<br />
PrÛmyslového stavitelství v Brnû.<br />
Dal‰í v˘zkum mûl b˘t zamûfien pouze na<br />
dokonãovací práce jin˘ch soustav. Díky<br />
Ministerstvu stavebnictví v‰ak bylo pokraãování<br />
v˘voje kombinované soustavy zafiazeno<br />
do jednoroãního úkolu. Severoãeská<br />
Konstruktiva, n. p., v Ústí nad Labem,<br />
mûla totiÏ zájem o zavedení soustavy<br />
do v˘roby, i s ohledem na omezené<br />
moÏnosti aplikace pfiipravované silikátové<br />
soustavy III. kategorie S 1.3 STU.<br />
Pro Konstruktivu byly vypracovány rÛzné<br />
návrhy nosné konstrukce pro úvodní projekty<br />
akcí, které se pozdûji realizovaly,<br />
napfi. Kulturní dÛm v Teplicích, Zotavovna<br />
ROH II v Luhaãovicích aj., ale i akcí, které<br />
se neuskuteãnily, napfi. Kulturní dÛm<br />
v âeské Lípû nebo Chemická hala pro<br />
Chemofarmu v Ústí nad Labem.<br />
Spolupráce s jedním z na‰ich nejv˘znamnûj‰ích<br />
architektÛ, Ing. arch. Karlem Hubáãkem<br />
ze Stavoprojektu Liberec, na teplickém<br />
Kulturním domû umoÏnila v roce<br />
1979 zafiadit dokonãení v˘zkumu soustavy<br />
do nového státního úkolu se zamûfiením<br />
na stavby obãanské s extrémními<br />
rozmûrov˘mi parametry. PoÏadavky architekta<br />
byly v tomto pfiípadû brány jako rozhodující.<br />
Kulturní dÛm v Teplicích se stal<br />
experimentální stavbou pro ovûfiení v‰ech<br />
stupÀÛ realizace nosné soustavy, nazvané<br />
v koneãné fázi VKS (vícepodlaÏní kombinovaná<br />
soustava).<br />
V pfiíãném smûru je budova Kulturního<br />
domu trojtraktem o rozpûtí 24 + 8 +<br />
16 m. V podélném smûru je jedenáct<br />
vazeb odli‰n˘ch tvarÛ ve vzdálenosti po<br />
4m (obr. 1 aÏ 3). V poli o rozpûtí 24 m je<br />
koncertní sál, dlouh˘ 36 m, se ‰ikm˘m<br />
hledi‰tûm pro 550 náv‰tûvníkÛ. ReÏijní<br />
a osvûtlovací lávky jsou navrÏeny jako<br />
Vierendeelovy nosníky s diagonálami<br />
v krajních polích. Pole o rozpûtí 8 m je<br />
vyhrazeno svislé komunikaci. V poli o rozpûtí<br />
16 m je v suterénu umístûno kino<br />
pro 350 náv‰tûvníkÛ, v pfiízemí vstupní<br />
hala do celého objektu, ‰atny, restaurace<br />
avpatfie je estrádní sál s balkonem. Na<br />
sály navazuje pûtipodlaÏní objekt v modulové<br />
síti 8 x 8 m pro zku‰ebny, klubovny,<br />
sklady a dal‰í sociální zafiízení. Ocelové<br />
prÛvlaky uzavfieného prÛfiezu byly vyrábûny<br />
pfiímo v Teplicích. Stropní desky tvofií<br />
panely typu Spiroll. Boãní stûny sálÛ v˘‰ky<br />
aÏ 20 m jsou sestaveny z Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
sloupÛ, dvojit˘ch ztuÏidel se 150mm<br />
ciheln˘mi vyzdívkami a ocelov˘ch spojek.<br />
Obvodov˘ plá‰È je z tenkostûnn˘ch Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
panelÛ. MontáÏ nosné<br />
konstrukce byla zahájena v roce 1983<br />
a ukonãena o rok pozdûji (obr. 4 a 5).<br />
Vhodnost pouÏití VKS s pfiedpínan˘mi<br />
styky dílcÛ pro nosnou konstrukci se projevila<br />
zejména v˘bornou akustickou odezvou<br />
budovy (srovnatelnou s parametry<br />
dosahovan˘mi v kamenn˘ch chrámech).<br />
Bylo to prokázáno nejen akustick˘mi<br />
zkou‰kami, ale i provozem v‰ech tfií sálÛ,<br />
jak dosvûdãují ãlánky na‰eho v˘znamného<br />
hudebního vûdce prof. Holzknechta<br />
[1, 2] a dal‰ích [3].<br />
Zotavovna ROH II v Luhaãovicích je klasick˘m<br />
pfiípadem pfiizpÛsobivosti nosné<br />
konstrukce VKS jin˘m konstrukãním soustavám<br />
a rÛzn˘m poÏadavkÛm architekta.<br />
Architekt Kubi‰ta, z Projektového ústavu<br />
VHMP, navrhl v roce 1978 komplex tfií budov<br />
(obr. 6). Hotelová ãást je v konstrukãní<br />
soustavû MS-OB se skryt˘mi prÛvlaky<br />
s rozpûtím 7,2 m. Bazén zakryt˘ prÛvlaky<br />
o rozpûtí 9,45 m ve v˘‰ce 5,1 m a stra-<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
H I S T O R I E K O M B I N O V A N É K O N S T R U K â N Í S O U S T A V Y V K S<br />
P R O V Í C E P O D L A Î N Í S T A V B Y - S T AVBY O B â A N S K É<br />
H I S T O R Y O F T H E C O M B I N E D C O N S T R U C T I O N S E T V K S<br />
F O R M U L T I F L O O R B U I L D I N G S - P U B L I C B U I L D I N G S<br />
Obr. 1 PÛdorys Kulturního domu v Teplicích<br />
Fig. 1 Layout of the Cultural Centre in<br />
Teplice<br />
Obr. 2 Podéln˘ fiez koncertním sálem<br />
Fig. 2 Longitudinal section through the<br />
concert hall<br />
Obr. 3 Pfiíãn˘ fiez<br />
Fig. 3 Cross section<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 27
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 5 Dokonãen˘ Kulturní dÛm v Teplicích,<br />
âeskoslovensk˘ architekt 87/26<br />
Fig. 5 Completed Cultural Centre in<br />
Teplice, Czechoslovak Architect<br />
87/26<br />
Obr. 6 Zotavovna ROH II v Luhaãovicích, 1982<br />
Fig. 6 Trade Unions’ recreation centre in Luhaãovice, 1982<br />
Obr. 4 MontáÏ konstrukce<br />
Fig. 4 Assembly of the structure<br />
vovací a spoleãenské místnosti s rozpûtím<br />
12 m s oboustrann˘mi tfiímetrov˘mi konzolami<br />
jsou v soustavû VKS. V tlou‰Èce<br />
stropních desek 470 mm (vãetnû izolací<br />
adlaÏby), dané soustavou MS-OB, jsou<br />
skryty nejen panely Spiroll, ale i ocelové<br />
prÛvlaky. Stavba byla realizována v roce<br />
1982 Pozemními stavbami Gottwaldov<br />
(Zlín).<br />
Zajímavé uplatnûní soustavy VKS navrhlo<br />
v roce 1989 Projektové stfiedisko okresního<br />
podniku sluÏeb v Pfiíbrami (Rambousek,<br />
M. Îofka, Vandas) pro roz‰ífiení<br />
Základní ‰koly v Novém Knínû. Realizátorem<br />
akce byla Konstruktiva, n. p., závod<br />
Montostav Praha. V obtíÏn˘ch terénních<br />
podmínkách byla ve svahu pfiistavûna tûlocviãna<br />
‰koly ‰ífiky 13,9 a v˘‰ky 6,8 m<br />
a nad ní dvû patra tfiíd o ãtyfiech polích<br />
‰ífiky 3 aÏ 4,5 m se vzdáleností vazeb<br />
3x8,5 m. Nosná konstrukce ve tvaru<br />
Vierendeelov˘ch nosníkÛ má v krajních<br />
polích ocelové diagonály (obr. 7 a 8).<br />
Obr. 7 V˘stavba roz‰ífiení Základní ‰koly v Novém Knínû<br />
Fig. 7 Construction of the extension of the primary school in Nov˘ Knín<br />
Z realizovan˘ch obãansk˘ch staveb<br />
s nosnou konstrukcí VKS stojí také za<br />
zmínku jefiábová dráha o nosnosti 5 t pfii<br />
laboratofiích Vysoké ‰koly strojní v Plzni<br />
z roku 1980. V podélném smûru je to<br />
‰est polí po 7,5 m, v pfiíãném dvû pole po<br />
15,4 m s konstrukãní v˘‰kou 8,95 m.<br />
V oblasti rekonstrukcí se soustava VKS<br />
uplatnila v roce 1987 v Uherském Hradi‰ti<br />
ve skladu ZZN jako náhrada zbourané<br />
budovy. Na pÛvodní základy byla v síti<br />
sloupÛ 5 x 5 m na 4 x 5,1 m postavena<br />
nová pûtipodlaÏní budova o v˘‰ce patra<br />
3,3 m. Délky pfiízemních sloupÛ byly<br />
upravovány podle v˘‰kové polohy pÛvodních<br />
základÛ.<br />
Velmi zajímavé by bylo uplatnûní soustavy<br />
VKS v projektech dvou architektonicky<br />
znaãnû nároãn˘ch staveb, jeÏ se<br />
z rÛzn˘ch pfiíãin neuskuteãnily.<br />
V roce 1978 byl v Chemoprojektu Praha,<br />
architektem Koukolníkem, vypracován<br />
návrh na pfiestavbu tiskov˘ch podnikÛ<br />
vPraze Na Florenci (obr. 9). Za cenu záchrany<br />
nûkolika památkovû chránûn˘ch<br />
budov v sousedství v‰ak bylo jin˘m návrhem<br />
– v˘‰kovou stavbou – naru‰eno panorama<br />
Prahy [4].<br />
Prostorovû nejnároãnûj‰í byl komplex tfií<br />
budov navrÏen˘ch v roce 1988 v praÏském<br />
Keramoprojektu kolektivem prof.<br />
Paroubka (Navrátil, Fofitl, Babinsk˘ a Franta)<br />
pro Mariánské Láznû po zbofieném<br />
lázeÀském domû Krym (obr. 10 a 11).<br />
První budovou byl objekt sluÏeb s kulturní<br />
a spoleãenskou náplní, druhou balneoprovoz<br />
a tfietí ubytovací objekt. V létû<br />
a na podzim roku 1989 probûhly zemní<br />
práce a byla vyb<strong>eton</strong>ována základová<br />
deska, do níÏ mûly b˘t pro první objekt<br />
vyvrtány otvory pro kotvení ocelov˘ch<br />
základov˘ch botek Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
sloupÛ. Celá nosná konstrukce prvního<br />
objektu (sloupy, prÛvlaky, ztuÏidla<br />
a stropní desky) byla vyrobena a sloÏena<br />
nedaleko staveni‰tû za Ïelezniãní tratí.<br />
Dfiíve neÏ byla zahájena montáÏ, do‰lo<br />
v‰ak v listopadu k politickému pfievratu<br />
a následkem toho i k rozpadu témûfi<br />
v‰ech úãastnûn˘ch organizací.<br />
Závûrem je tfieba upozornit na dal‰í<br />
mimofiádnou vlastnost soustavy VKS, a to<br />
na její rozebíratelnost. Na Ïádost âEZ<br />
aVodních staveb, n. p., Praha, byla v roce<br />
1983 vypracována studie pûtipodlaÏních<br />
budov pro zafiízení staveni‰tû, ‰atny, um˘várny,<br />
kanceláfie, stravovací zafiízení, dílny<br />
apod., v ochranném pásmu jaderné elektrárny<br />
Temelín. Tyto objekty by byly po<br />
28 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
ukonãení v˘stavby JE demontovány a pouÏity<br />
jinde. Místo zmonolitÀovan˘ch pfiípojÛ<br />
ztuÏidel k prÛvlakÛm ve styku se<br />
sloupy byly navrÏeny styky ‰roubové. K realizaci<br />
nedo‰lo.<br />
I kdyÏ V˘zkumn˘ ústav pozemních staveb<br />
v roce 1989 zanikl, ãást projekãního<br />
kolektivu zÛstala v pÛvodním areálu ústavu<br />
a je schopna, jako jediná se znalostí<br />
soustavy VKS, uplatnit i v nov˘ch ekonomick˘ch<br />
podmínkách své zku‰enosti.<br />
Literatura:<br />
[1] Holzknecht V.: Co mû ohromilo,<br />
Literární mûsíãník, ã. 2, 1988<br />
[2] Holzknecht V.: Svátek kulturních Teplic,<br />
Lidová demokracie, 16. 10. 1986<br />
[3] Hol˘ L.: V˘stavba kulturního a spoleãenského<br />
stfiediska v Teplicích v kombinované<br />
Soustavû VKS, Pozemní<br />
stavby ã. 2, 1989<br />
[4] Koukolník M.: Pfiestavba bloku v Praze<br />
Na Florenci, Architektura âSR ã. 5,<br />
1978<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 8 Nová budova ‰koly<br />
Fig. 8 New school building<br />
Obr. 9 Model pfiestavby tiskov˘ch závodÛ<br />
v ulici Na Florenci v Praze,<br />
nerealizováno<br />
Fig. 9 Model of the reconstruction of<br />
printing works on Na Florenci Street<br />
in Prague; the reconstruction has<br />
not been conducted<br />
Ing. Karel Îofka<br />
Námûstí Sv. âecha 14, 101 00 Praha 10<br />
Obr. 10 PÛdorys návrhu lázeÀsk˘ch objektÛ<br />
v Mariánsk˘ch Lázních,<br />
nerealizováno<br />
Fig. 10 Layout of the design of spa facilities<br />
in Mariánské Láznû; it has not been<br />
built<br />
Obr. 11 Model návrhu lázeÀsk˘ch objektÛ<br />
v Mariánsk˘ch Lázních,<br />
nerealizováno<br />
Fig. 11 Model of the design of spa facilities<br />
in Mariánské Láznû; it has not been<br />
built<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 29
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
R I V E R C I T Y P R A H A<br />
R I V E R C I T Y P R A G U E<br />
M ARTIN â V ANâARA<br />
IvPraze dochází k vyuÏití dlouho opomíjen˘ch<br />
rozsáhl˘ch prostor v okolí fieky.<br />
Souãástí tohoto trendu je obnova Rohanského<br />
ostrova v Praze 8–Karlínû –<br />
stavba zvaná River City Praha. Dûje se<br />
tak po vzoru evropsk˘ch velkomûst. To<br />
ãemu se fiíká riverside re-development<br />
probûhlo ve velk˘ch námofiních (napfi.<br />
Hamburk ãi Cardiff) i fiíãních (napfi. Lond˘n)<br />
pfiístavech a bude následovat v dal-<br />
‰ích (napfi. v Bratislavû). V Praze se to t˘ká<br />
Hole‰ovického a pravdûpodobnû i LibeÀského<br />
pfiístavu. První v‰ak je Budova<br />
1 (Danube House) akce River City<br />
Praha.<br />
Also in Prague the utilization of large<br />
areas along the river is forthcoming. As<br />
a part of this trend there is re-development<br />
of Rohansk˘ ostrov in Prague 8–<br />
Karlín – project River City Prague. This<br />
was done in most of Europen cities. Socalled<br />
riverside re-development was<br />
accomplished in naval (for example<br />
Hamburg or Cardiff) or river (for example<br />
London) ports and the trend will be<br />
continue (for example in Bratislava). In<br />
Prague it will be carried out in Hole‰ovice<br />
and LibeÀ harbours. But the first is<br />
Building 1 (Danube House) of River City<br />
Prague.<br />
Z ÁKLADNÍ ÚDAJE O ROZSAHU<br />
STAVBY<br />
Stavba se nachází v Praze 8–Karlínû na<br />
místû zvaném Rohansk˘ ostrov. Jedná se<br />
o dlouho zanedbávan˘ pruh území na<br />
pravém bfiehu Vltavy mezi Negrelliho viaduktem<br />
a LibeÀsk˘m mostem. Souãasn˘<br />
stav projektu zahrnuje ãást tohoto rozsáhlého<br />
území, která je nejblíÏe k centru. Zde<br />
je tento pás ‰irok˘ cca 200 m a je od<br />
vlastního Karlína oddûlen ãtyfiproudovou<br />
komunikací. V územním plánu je sedm<br />
budov, podzemní komunikace, lávka pfies<br />
Rohanské nábfieÏí a lávka na ostrov<br />
·tvanice (obr. 1). Rozsah celého projektu<br />
je na www.rivercity.cz. Stavební povolení<br />
je vydáno na dvû budovy (Budova 1 –<br />
Danube House a Budova 4 – Nile House),<br />
podzemní komunikaci a lávku pfies<br />
Rohanské nábfieÏí. Hrubá stavba je v souãasné<br />
dobû dokonãena v pfiípadû Budovy<br />
1 (www.danubehouse.cz) a podzemní<br />
komunikace. V˘hledovû se v‰ak uvaÏuje<br />
se dvûma aÏ tfiemi dal‰ími objekty za ulicí<br />
Rohanské nábfieÏí a nejménû deseti dal‰ími<br />
smûrem po proudu fieky, jak je moÏno<br />
vidût na www.rcp.cz.<br />
V ZTAH K ÎIVOTNÍMU PROST¤EDÍ<br />
Podzemní komunikace<br />
Zmûnou územního rozhodnutí a staveb-<br />
ního povolení v loÀském roce se souãástí<br />
celého komplexu stala podzemní<br />
komunikace, obsluhující v‰echny budovy.<br />
Tím vznikla na povrchu zklidnûná zóna,<br />
kam bude omezen vjezd. Její souãástí je<br />
alej konãící fontánou. Vytvofií se tak zelené<br />
korzo které bude na jednom konci<br />
navazovat na lávku pfies ãtyfiproudovou<br />
ulici Rohanské nábfieÏí. Na doãasném<br />
druhém konci podzemní komunikace se<br />
po odboãení k fiece dostaneme pfies parãík<br />
k lávce pfies Vltavu na ostrov ·tvanice<br />
a dále do Hole‰ovic.<br />
Minimalizace spotfieby energie<br />
a pfiirozená ventilace budov 1 a 4<br />
Obû budovy jsou vybaveny tepeln˘mi<br />
ãerpadly, vyuÏívajícími podzemní vodu<br />
z nûkolika vrtÛ. Ta má po cel˘ rok konstantní<br />
teplotu (cca 12 °C). âerstv˘ fiíãní<br />
vzduch, kter˘ je veden podzemními kanály<br />
pod budovami, je takto v zimû pfiedehfiíván<br />
a v létû ochlazován pfiirozenou cestou.<br />
Dal‰ím stupÀem je ohfiívání ãerstvého<br />
vzduchu pouÏit˘m vzduchem. Je navr-<br />
Ïena v˘mûna vzduchu vzduchu v kanceláfiích<br />
3 aÏ 4 krát za hodinu (pfiiãemÏ<br />
obvyklé je 1,4 krát), coÏ zvy‰uje komfort<br />
a tím i uÏitnou hodnotu objektu. Dle informací<br />
od investora je Danube House první<br />
nízkoenergetick˘ dÛm ve stfiední Evropû.<br />
B UDOVA 1 – DANUBE H OUSE<br />
Konstrukce<br />
Îelezob<strong>eton</strong>ov˘ skelet se zvedá nad<br />
pÛdorysem tvaru pravoúhlého trojúhelníka<br />
s odvûsnami délky 130 a 70 m. Budova<br />
má tfii podzemní a jedenáct nadzemních<br />
podlaÏí, atika domu je ve ‰piãce<br />
45 m nad terénem. Vertikálním nosn˘m<br />
prvkem jsou tfii komunikaãní jádra, sloupy<br />
a obvodové stûny. Konstrukãní v˘‰ka typického<br />
podlaÏí je 3,5 m, tlou‰Èky stropních<br />
desek pÛsobících ve dvou smûrech jsou<br />
250, 300 a 350 mm. Trojtrakt má rozpony<br />
7,5 + 3,3 + 7,1 m, podélnû se podpory<br />
opakují v rastru 5,5 m podél del‰í<br />
odvûsny a 6,9 m podél krat‰í odvûsny.<br />
Celá stfiecha se svaÏuje smûrem od ‰piãky<br />
v jednotném sklonu 14,2 % (obr. 2 a 3).<br />
Obr. 1 Zákres do fotografie<br />
Fig, 1 Computer picture<br />
30 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
Dilatace<br />
Budovy jsou bez dilataãních spár. S reologick˘mi<br />
zmûnami jsme se vypofiádali ulo-<br />
Ïením celého objektu na kluzné vrstvû<br />
pod základovou deskou umoÏÀující vodorovné<br />
posuny, smr‰Èovacími pruhy a na<br />
zmûny teploty byla navrÏena nosná v˘ztuÏ.<br />
Kluzná vrstva pod budovou je tvofiena<br />
dvûmi vrstvami asfaltové lepenky. Jedná<br />
se o tradiãní fie‰ení opsané ze skript pro<br />
studenty.<br />
Smr‰Èovací pruhy rozdûlují pÛdorysnû<br />
objekt Budovy 1 na osm smr‰Èovacích<br />
celkÛ. Maximální rozmûry jednotliv˘ch<br />
ãástí se pohybují kolem 30 aÏ 35 m.<br />
Vynechané smr‰Èovací pruhy jsou v suterénech<br />
‰iroké 1000 mm, v nadzemních<br />
podlaÏích 300 mm. V suterénech je<br />
v˘ztuÏ jednotliv˘ch smr‰Èovacích ãástí stykována<br />
pfiesahem, v nadzemních podla-<br />
Ïích je pouÏito stykování smyãkami v˘ztu-<br />
Ïe. Zab<strong>eton</strong>ování smr‰Èovacích pruhÛ<br />
bylo provedeno nejdfiíve 90 dní po b<strong>eton</strong>áÏi<br />
pfiilehl˘ch konstrukcí.<br />
Vnitfiní teplota je díky záloÏním zdrojÛm<br />
energie garantovaná v rozptylu ± 10°C.<br />
V˘poãtov˘ model konstrukce byl zatûÏován<br />
tomu odpovídající pomûrnou deformací.<br />
Na vnitfiní síly vyvolané tûmito<br />
deformacemi bylo navrÏeno nav˘‰ení<br />
v˘ztuÏe.<br />
Sloupy v severním prÛchodu<br />
Jedním z dominantním prvkÛ budovy<br />
jsou sloupy v severním prÛchodu. Vzhledem<br />
ke své v˘‰ce pfies 11 m (obr. 4)<br />
a architektonickému poÏadavku na minimální<br />
prÛfiezovou plochu bylo rozhodnuto,<br />
Ïe budou Ïelezob<strong>eton</strong>ové kruhového<br />
prÛfiezu o prÛmûru 500 mm. Aby bylo<br />
zabránûno pfienosu ohybov˘ch momentÛ<br />
ze stropních desek, bylo navrÏeno na<br />
obou koncích kloubové uloÏení. Zvût‰ila<br />
se tak sice vzpûrná délka, ale vylouãení<br />
momentÛ pfiineslo zmen‰ení prÛfiezu<br />
sloupu. Takto navrÏená konstrukce umoÏnila<br />
vyrobit sloupy prefabrikované, opatfiené<br />
na obou koncích hrncov˘mi loÏisky,<br />
ãímÏ odpadají problémy s navázáním na<br />
dal‰í konstrukce. LoÏiska jsou vlepena trny<br />
do ãel sloupÛ a do horního, resp. dolního<br />
líce pfiilehl˘ch stropních desek.<br />
V˘chodní prÛchod<br />
Nad v˘chodním prÛchodem, vzhledem<br />
k pasáÏi, konãí sloupy jdoucí nahoru pfies<br />
sedm pater. Proto je zde stropní deska<br />
vyná‰ející tyto sloupy na rozpûtí 12 m,<br />
Obr. 2 Pfiíì domu – poãítaãov˘ obraz<br />
Fig. 2 Bow of building – computer picture<br />
zesílena v ‰ífii 3,8 m na 800 mm. Jedná<br />
se tedy o jak˘si ploch˘ trám. JelikoÏ investor<br />
odmítl variantu pfiedpínání, je tento<br />
trám vyztuÏen pouze mûkkou b<strong>eton</strong>áfiskou<br />
v˘ztuÏí. Vnûj‰í fasáda zde tvofií<br />
pomûrnû komplikovan˘ VierendeelÛv<br />
nosník na rozpûtí 18 m (obr. 5). Kromû<br />
nepravidelného rastrování oken je zde do<br />
fasády vkomponována prosklená zahrada<br />
– jedná se o „okno“ o velikosti 11 x 17 m.<br />
Meziokenní sloupky i parapety, zejména<br />
pod a nad zahradou, jsou silnû vyztuÏeny.<br />
Konstrukce atria<br />
Do b<strong>eton</strong>ové konstrukce vlastního objektu<br />
je jakoby zasuta „hmota“ atria. Atrium<br />
je tvofieno ‰ikmou stfiechou trojúhelníkového<br />
pÛdorysu s délkou pfiepony 70 m.<br />
Sklenûné tabule spoãívají na ortogonálním<br />
systému stfie‰ních plnostûnn˘ch nosníkÛ<br />
trojúhelníkového profilu. LichobûÏníková<br />
svislá prosklená stûna smûrem do<br />
ulice Rohanské nábfieÏí je pfii délce 70<br />
m vysoká aÏ 33 m. Tato stûna je zavû‰ena<br />
na pfiekonzolovan˘ch stfie‰ních nosnících,<br />
spoãívajících na samostatn˘ch ocelov˘ch<br />
sloupech. Vodorovné lávky podél<br />
stûny laterálnû drÏí tyto sloupy a zmen‰ují<br />
jejich vzpûrnou délku. Jejich primární<br />
funkcí je v‰ak pfienos vodorovn˘ch sil od<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
Obr. 3 Pfiíì domu – skuteãn˘ obraz<br />
Fig. 3 Bow of building – real picture<br />
zatíÏení vûtrem do b<strong>eton</strong>ové konstrukce<br />
objektu. Pfienos je zaji‰tûn loÏisky na koncích<br />
lávek a uprostfied do vertikálních ocelov˘ch<br />
pfiíhradov˘ch sloupÛ, slouÏících téÏ<br />
jako podpora pro vodítka ãtyfi panorama-<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 31
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
tick˘ch v˘tahÛ. Sloupy jsou dole vetknuty<br />
do b<strong>eton</strong>ové konstrukce a nahofie se opírají<br />
o tuh˘ stfie‰ní ro‰t.<br />
P ODZEMNÍ KOMUNIKACE<br />
Konstrukce<br />
Podzemní komunikace má obdélníkov˘<br />
prÛfiez tubusu – svûtlá v˘‰ka 4 m pfii<br />
‰ífice 15 m. Celková délka bude 280 m.<br />
V souãasné dobû je provedeno prvních<br />
130 m. Impozantní je prostor podzem-<br />
Obr. 5 Pohled od v˘chodu<br />
Fig. 5 View from east<br />
ní kfiiÏovatky tvofiené kruhov˘m objezdem<br />
o polomûru 26 m s jedin˘m sloupem<br />
uprostfied. To je umoÏnûno tím, Ïe<br />
stropní deska tlou‰Èky 500 mm je doplnûna<br />
trámy, vysok˘mi 1,3 m obrácen˘mi<br />
nahoru.<br />
ProtipovodÀová opatfiení<br />
Hmotnost celé konstrukce je vybalancována<br />
tak, Ïe je lehãí neÏ odtûÏená zemina,<br />
takÏe napûtí v základové spáfie je vÏdy<br />
niωí, neÏ bylo pÛvodnû pfied vytûÏením<br />
zeminy, to je v pfiípadû naváÏek témûfi<br />
nutnost. ZároveÀ je tûωí neÏ hmotnost<br />
vody téhoÏ objemu jako je objem pod-<br />
Obr. 4 Vztyãení sloupÛ v severním<br />
prÛchodu<br />
Fig. 4 North opening columns erection<br />
zemní komunikace, takÏe nehrozí její<br />
vyplavání v pfiípadû povodnû. Dilataãní<br />
napojení na jednotlivé budovy je o‰etfieno<br />
„límci“ z gumov˘ch pásÛ odolávajících<br />
tlaku vody. JelikoÏ se nacházíme v inundaãním<br />
území a hladina stoleté vody ve<br />
vjezdu dosahuje více neÏ dva metry nad<br />
úroveÀ chodníku, jsou zde projektovány<br />
mobilní protipovodÀové zábrany.<br />
Podobnû byly, jiÏ na poãátku projektu,<br />
navrÏeny mobilní protipovodÀové zábrany<br />
i ve vjezdu do Budovy 1. ÚroveÀ pfiízemí<br />
tohoto objektu byla navrÏena<br />
500 mm nad úrovní stoleté vody, coÏ bylo<br />
povaÏováno za dostateãné.<br />
Systém protipovodÀové ochrany je po<br />
srpnov˘ch záplavách revidován tak, aby<br />
vyhovûl nov˘m poÏadavkÛm vyvolan˘m<br />
poslední povodní.<br />
B UDOVA 4 – NILE H OUSE<br />
Konstrukce<br />
Konstrukce Budovy 4 je obdobná jako<br />
u Budovy 1. Ze zákresÛ do fotografie je<br />
vidût Ïe se jedná o lichobûÏníkov˘ pÛdorys<br />
o délce hran 76 a 79 m. Na rozdíl od<br />
Budovy 1 zde není ‰ikmá stfiecha, ale je<br />
zde plochá stfiecha, spádovaná do vpustí.<br />
Poslední patro je uskoãeno. Budova má<br />
tfii podzemní a sedm nadzemních podla-<br />
Ïí, atika domu je ve ‰piãce 26 m nad terénem.<br />
Vertikálním nosn˘m prvkem jsou<br />
opût tfii komunikaãní jádra, sloupy a obvodové<br />
stûny. Konstrukãní v˘‰ka typického<br />
podlaÏí je také 3,5 m a i dal‰í parametry<br />
jsou obdobné jako u Budovy 1. Chybí zde<br />
vysoké sloupy, ale jsou zde v obou prÛchodech<br />
mohutné ploché trámy vyná‰ející<br />
sloupy nadzemních podlaÏí. Dilatace,<br />
protipovodÀová opatfiení i konstrukce atria<br />
jsou fie‰eny stejnû.<br />
S R PNOVÉ POVODNù, JEJICH<br />
PRÒBùH A VLIV NA KONSTRUKCI<br />
Pfiednû je tfieba konstatovat Ïe Ïelezob<strong>eton</strong>ové<br />
konstrukce v‰ech, jiÏ vybudovan˘ch<br />
objektÛ nebyly ani v nejmen‰ím po-<br />
‰kozeny. Nejslab‰ím ãlánkem, vzhledem<br />
k nebezpeãí poruchy v pfiípadû povodnû,<br />
je podzemní komunikace. To bylo je‰tû<br />
umocnûno tím, Ïe nebyla hotova a zejména<br />
na ní nebyly poloÏeny v‰echny<br />
vrstvy, které na ní v definitivním stadiu<br />
budou. Byl tedy proveden v˘poãet na<br />
32 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
aktuální stav rozpracovanosti a bylo stanoveno,<br />
Ïe v pfiípadû, Ïe hladina vody<br />
dostoupí na padesátiletou úroveÀ, musí<br />
b˘t podzemní komunikace zaplavena.<br />
Tím se bohuÏel voda dostala i do, jiÏ hotové,<br />
budovy Danube House. JelikoÏ zde jiÏ<br />
byla instalováno mnoho z technického<br />
vybavení budovy, do‰lo ke znaãn˘m<br />
materiálním ‰kodám. Voda kulminovala<br />
750 mm nad úrovní stoleté vody, coÏ je<br />
150 mm nad úrovní pfiízemí. To znamená,<br />
Ïe ve stávajícím stádiu rozpracovanosti<br />
prakticky nebylo moÏno budovu Ïádn˘mi<br />
prostfiedky ochránit. JelikoÏ objekty<br />
byly vãas zaplaveny nedo‰lo k po‰kození<br />
nosn˘ch konstrukcí.<br />
V souãasné dobû jsou vyhodnocovány<br />
varianty zv˘‰ené ochrany proti povodním<br />
a to dokonce aÏ na úrovûÀ o 2,6 m vy‰‰í,<br />
neÏ je úroveÀ stoleté vody. Tyto varianty<br />
se zab˘vají i tím, Ïe by byla chránûna celá<br />
oblast budov RCP jako jeden celek.<br />
S TAV B A R O K U 2002<br />
D ATA O PROJEKTU<br />
Investor – Europolis Invest<br />
PANELOVÉ DOMY, GAGARINOVA ULICE, HR ADEC K RÁLOVÉ<br />
Autor: Ing. arch. Zdenûk Hanu‰<br />
Generální projektant: ARKO, spol. s r. o., Hradec Králové<br />
Investor: mûsto Hradec Králové<br />
Realizaãní t˘m<br />
AHI – developerské sluÏby – Rakousko,<br />
Homola AYH – organizace projektu a cenové<br />
poradenství – âR/Nûmecko, Jans<br />
– projednávání s úfiady – âR<br />
Projektov˘ t˘m pro stavební povolení<br />
a tendr<br />
Kohn Pedersen Fox – architekti –<br />
UK/USA, A.D.N.S. – architekti – âR,<br />
ATREA – architekti – âR, Recoc – statika<br />
– âR, RFR – konstrukce atria – FR, Battle<br />
McCarthy – profese – UK, Tebodin –<br />
profese – âR, PPU-Baptie – ifrastruktura<br />
– âR, Artflora – zeleÀ – âR<br />
Projektov˘ t˘m pro realizaci stavby<br />
a realizaãní dokumentaci<br />
Strabag – generální dodavatel stavby<br />
Ocenûní bylo udûleno za pfiíkladnou <strong>rekonstrukci</strong> a dostavbu jiÏ morálnû<br />
doslouÏil˘ch panelov˘ch domÛ se zfietelem k jejich v˘tvarnû v˘raznému<br />
architektonickému dotvofiení.<br />
PÛvodní panelové domy v konstrukãní soustavû HK 60 sv˘m architektonick˘m<br />
v˘razem jasnû odpovídaly dobû svého vzniku – poãátku<br />
‰edesát˘ch let. Stejnû tomu bylo s jejich technick˘m fie‰ením. Pfii <strong>rekonstrukci</strong><br />
byly nejen zatepleny, ale také dotvofieny fasády. Domy dostaly<br />
jasnû vymezenou podezdívku do úrovnû parapetu pfiízemí. Dal‰í podla-<br />
Ïí byla v˘raznû rozdûlena pásy oken a parapetÛ s potfiebnou plasticitou<br />
oken ve stûnû. Za atikou bylo vybudováno nové podlaÏí pod valenou<br />
stfiechou. Poslední podlaÏí nabízí na kaÏdém schodi‰ti dva nové byty<br />
2+ 1 s dispozicí, která je v moÏnostech stávající struktury co nejvíce<br />
uvolnûná. Nadstandardní je plo‰né uspofiádání pfiíslu‰enství bytÛ s pfiím˘m<br />
osvûtlením. V rámci rekonstrukce byly doplnûny schodi‰Èové podesty.<br />
Komplexnû byly rekonstruovány, zvût‰eny a novû konstrukãnû<br />
vyfie‰eny balkony v‰ech bytÛ.<br />
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
a generální projektant – âR/Rakousko,<br />
Recoc – statika – âR, Pars – konstrukce<br />
atria – âR, Area – profese – âR, Otis –<br />
v˘tahy – âR, Sipral – sklenûné fasády –<br />
âR<br />
Budova 1<br />
Danube House<br />
21 450 m2 pronajímatelné plochy<br />
Budova 2<br />
Hotel<br />
12 700 m2 pronajímatelné plochy<br />
Budova 3<br />
Yukon Residence<br />
7 700 m2 pronajímatelné plochy<br />
Budova 4<br />
Nile House<br />
19 000 m2 pronajímatelné plochy<br />
Budova 5<br />
Amazon Court<br />
23 300 m2 pronajímatelné plochy<br />
Ing. Martin âvanãara<br />
INTERSTAT, s. r. o.<br />
U Jezera 20, 155 00 Praha 5<br />
tel: 732 223 838, fax: 235 518 314<br />
e-mail: cvancara@interstat.cz, www.interstat.cz<br />
S P O L E â N O S T I Y T O N G A H E B E L<br />
O Z N A M U J Í F Ú Z I K 1. 1. 2003<br />
Spoleãnosti YTONG, a. s., a HEBEL, s. r. o., patfiící k nejv˘znamnûj‰ím v˘robcÛm<br />
pórob<strong>eton</strong>ov˘ch stavebních materiálÛ v âeské republice, oznámily<br />
svou fúzi, k níÏ dojde poãátkem pfií‰tího roku. Vznikne tak jedna<br />
spoleãnost s jedním vedením, jeÏ ovládne témûfi cel˘ tuzemsk˘ trh pórob<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
stavebních hmot s potenciálem okolo 1, 5 miliardy korun<br />
roãnû.<br />
Souãástí fúze je i nová obchodní filozofie znaãek vycházející z celoevropského<br />
rozhodnutí skupiny Haniel Bau-Industrie, pod kterou spoleãnost<br />
YTONG spadá. Haniel Bau-Industrie je souãástí koncernu Haniel<br />
Gruppe, kter˘ po celé Evropû zamûstnává 50 tisíc lidí a vykazuje obrat<br />
ve v˘‰i 20 miliard EUR roãnû. V nové spoleãnosti, vzniklé fúzí firem<br />
YTONG, a. s., a HEBEL, s. r. o., bude znaãka YTONG napfií‰tû reprezentovat<br />
systém bytové v˘stavby, zatímco znaãka HEBEL se stane synonymem<br />
pro v˘stavbu prÛmyslovou. YTONG âeská republika se se sv˘mi<br />
tfiemi v˘robními závody (Hru‰ovany, Chlumãany a Horní Poãaply) stane<br />
v rámci skupiny YTONG nejsilnûj‰ím ãlenem sekce Stfiední a v˘chodní<br />
Evropa. Plán prodeje v tuzemsku pro leto‰ní rok ãiní 837 000 m 3 stavebních<br />
hmot.<br />
Spoleãnost YTONG, a. s., pÛsobí v âeské republice bezmála deset let.<br />
Její hlavní ãinností, jakoÏto jednoho z nejvût‰ích producentÛ stavebních<br />
materiálÛ v Evropû, je v˘roba a prodej ekologického a energeticky<br />
úsporného materiálu. Spoleãnost HEBEL, s. r. o., je na tuzemském trhu<br />
ãinná sedm let. Stejnû jako spoleãnost YTONG, a. s., se orientuje na<br />
kompletní fie‰ení stavby zaji‰Èováním pórob<strong>eton</strong>ov˘ch stavebních materiálÛ.<br />
Fúze pfiinese v˘hody jak obchodním partnerÛm nové spoleãnosti, tak<br />
jejím koncov˘m spotfiebitelÛm. Partnefii budou moci tûÏit napfiíklad<br />
z jednotné podpory vzdûlávání i jednodu‰‰í komunikace. Zákazníci si<br />
budou moci vybírat z jednotného ‰ir‰ího sortimentu a vyuÏívat lep‰ího<br />
servisu a sluÏeb.<br />
Z tiskové zprávy<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 33
M ATERIÁLY A T ECHNOLOGIE<br />
MATERIALS AND TECHNOLOGIES<br />
V ¯ R O B K Y P R O ¤ E · E N Í D I L A T A â N Í C H S P Á R A B A L K O N O V É<br />
I Z O L A â N Í P R V K Y P R O B E T O N O V É K O N S T R U K C E<br />
PRODUCTS TO SOLVE EXPANSION JOINTS AND INSULATION<br />
BALCONY ELEMENTS OF CONCRETE STRUCTURES<br />
V L ADIMÍR V ITÁK,<br />
O LGA L ÖWITOVÁ,<br />
S LÁVKA N ÁPRSTKOVÁ<br />
Aplikace speciálních v˘robkÛ v b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
konstrukcích zvy‰uje technickou<br />
úroveÀ staveb, zjednodu‰uje provádûní,<br />
zkracuje dobu v˘stavby a zpravidla sni-<br />
Ïuje stavební náklady. V posledních<br />
letech se u nás stále více uplatÀuje pou-<br />
Ïívání speciálních v˘robkÛ v b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
konstrukcích. Mezi nû patfií balkonové<br />
izolaãní prvky HIT a smykové trny CRET.<br />
Thanks to the application of the special<br />
products for the concrete constructions<br />
grow the technical level of the structures,<br />
the assembly is easier, the structural<br />
costs are lower. During the last period<br />
the special product in the concrete structures<br />
are increasingly used. This article is<br />
focused on two special products: insulation<br />
balcony element HIT and shear<br />
load connector CRET.<br />
B ALKONOVÉ IZOLAâNÍ PRVKY<br />
Balkonové izolaãní prvky HIT jsou nosné<br />
prvky spojující dvû stavební ãásti z b<strong>eton</strong>u.<br />
Skládají se z izolaãní vrstvy a z nosn˘ch<br />
ocelov˘ch prvkÛ.<br />
Pfiíãinou ochlazování povrchu stûn a stropÛ<br />
uvnitfi budovy pod teplotu rosného<br />
bodu je nesprávné fie‰ení detailu pfiipojení<br />
balkonové desky k vnitfiní konstrukci.<br />
Následná kondenzace vodních par vede<br />
k po‰kození interiéru stavby, vzniku plísní<br />
a závaÏn˘ch hygienick˘ch problémÛ.<br />
Tab. 1 Typy izolaãních prvkÛ HIT<br />
Tab. 1 Types of insulation elements HIT<br />
Obr. 1 porovnává prÛbûh izoterm v prÛbûÏné<br />
balkonové desce bez izolace s prÛbûhem<br />
izoterm v balkonové desce s izolací,<br />
pfiipojené pomocí balkonov˘ch izolaãních<br />
prvkÛ HIT. Zatímco v pfiípadû (a)<br />
zasahuje chladná oblast daleko do vnitfiní<br />
ãásti budovy, v pfiípadû (b) teplota vnitfiního<br />
povrchu zÛstává nad teplotou rosného<br />
bodu pro bûÏné pfiípady relativní vlhkosti<br />
vnitfiního prostfiedí.<br />
Typy izolaãních prvkÛ<br />
Existuje nûkolik typÛ balkonov˘ch izolaãních<br />
prvkÛ HIT (obr. 2), které se od sebe<br />
li‰í rÛznou zpÛsobilostí pfiená‰et ohybové<br />
momenty a posouvající síly v místech pfiipojení<br />
balkonov˘ch desek k vnitfiní konstrukci<br />
(obr. 3). Pfiehled typÛ uvádí tab.1.<br />
Balkonové izolaãní prvky HIT se vyrábûjí<br />
v nûkolika stupních únosnosti pro tlou‰Èky<br />
desek 160 aÏ 250 mm. Standardní délka<br />
balkonového izolaãního prvku HIT je 1 m,<br />
popfi. 1,05 m, v˘plÀové izolaãní vloÏky<br />
mají délku 50 mm. Pro typy HIT-BX a HIT-<br />
BF se vyrábûjí téÏ moduly MOD délky<br />
200 mm, pro typ HIT-BQ téÏ krátké kusy<br />
délky 300, 400 a 500 mm. Ze standardních<br />
prvkÛ lze odfiíznout potfiebn˘ kus<br />
délky. Standardní a doplÀkové prvky lze libovolnû<br />
sestavovat dle délky balkonu.<br />
V˘plÀové izolaãní vloÏky umoÏÀují dosáhnout<br />
potfiebnou délku s pfiesností na<br />
centimetry.<br />
Tlou‰Èka izolaãní vrstvy (‰ífika spáry mezi<br />
balkonovou a stropní deskou) je 80 mm.<br />
Vzhledem k velk˘m délkov˘m zmûnám<br />
Typ<br />
HIT–BX<br />
Popis<br />
HIT–BX–MOD<br />
HIT–BX–ECK<br />
Pro konzolové balkonové desky (obr. 2a, 3a); pfiená‰ejí ohybové momenty a posouvající síly<br />
HIT–BF Pro konzolové spfiaÏené balkonové desky, jako typ HIT-BX a HIT-BX-MOD, av‰ak dûlen˘ tvar (obr. 2b, 3a);<br />
HIT–BF–MOD pfiená‰ejí ohybové momenty a posouvající síly<br />
HIT–BQ Pro balkonové desky kloubovû uloÏené na podporách (obr. 2c, 3c); pfiená‰ejí pouze kladné posouvající síly<br />
HIT–± BQ<br />
Pro balkonové desky kloubovû uloÏené na podporách (obr. 2d, 3d); pfiená‰ejí kladné a záporné<br />
posouvající síly<br />
HIT–BD<br />
Pro balkonové desky, které zasahují do spojit˘ch stropních desek, napfi. lodÏie (obr. 2e, 3e); pfiená‰ejí kladné<br />
a záporné momenty a posouvající síly<br />
vnûj‰í teplota<br />
–15 °C<br />
–15 °C +20 °C<br />
Obr. 1 Izotermy v balkonové desce,<br />
obvodové stûnû a stropu:<br />
a) bez tepelné izolace<br />
b) s balkonov˘m izolaãním prvkem<br />
HIT<br />
Fig. 1 Isotherms in the balcony slab,<br />
peripheral wall and floor:<br />
a)without thermal insulation<br />
b) with balcony insulation<br />
elementHIT<br />
od zmûn teploty vnûj‰ího vzduchu je<br />
nutno balkonovou desku rozdûlit dilataãními<br />
spárami na úseky dlouhé max. 11,3 m.<br />
Materiál balkonov˘ch izolaãních<br />
prvkÛ<br />
• b<strong>eton</strong>ové konstrukce:<br />
• b<strong>eton</strong>: pevnostní tfiída minimálnû B25<br />
• v˘ztuÏ: BSt 500 S; BSt 500 M<br />
• balkonové izolaãní prvky HIT:<br />
• taÏené prvky: pruty ∅ 8 a 10 mm<br />
z b<strong>eton</strong>áfiské oceli BSt 500 S, vzájemnû<br />
spojené slisovanou trubkou<br />
34 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002<br />
a)<br />
b)<br />
⇒ kondenzace<br />
vodních par<br />
vnitfiní teplota<br />
+20 °C
Obr. 2 Typy balkonov˘ch izolaãních prvkÛ<br />
HIT a) Typ HIT–BX, HIT–BX-MOD<br />
b) Typ HIT–BF, HIT–BF–MOD<br />
c) Typ HIT–BQ<br />
d) Typ HIT– ± BQ<br />
e) Typ HIT–BD<br />
Fig. 2 Types of balcony insulation elements<br />
HIT<br />
a) Typ HIT–BX, HIT–BX-MOD<br />
b) Typ HIT–BF, HIT–BF–MOD<br />
c) Typ HIT–BQ<br />
d) Typ HIT– ± BQ<br />
e) Typ HIT–BD<br />
z korozivzdorné oceli ã. 1.4401/<br />
1.4404/1.4571<br />
• tlaãené prvky: krátké tyãe kruhového<br />
prÛfiezu ∅ 12 mm z korozivzdorné<br />
oceli ã. 1.4404/1.4571, na obou koncích<br />
rozkované do opûrn˘ch hlavic<br />
•prvky pfiená‰ející posouvající sílu (diagonály):<br />
pruty ∅ 6 aÏ 12 mm z b<strong>eton</strong>áfiské<br />
korozivzdorné oceli BSt 500 -<br />
NR<br />
•montáÏní pruty: b<strong>eton</strong>áfiská ocel BSt<br />
500 S<br />
• izolaãní vrstva: tvrzen˘ pûnov˘ polystyrén<br />
• protipoÏární desky: lehké stavební<br />
desky (pouÏívají se v pfiípadû poÏadované<br />
protipoÏární odolnosti 90 minut)<br />
• spony: b<strong>eton</strong>áfiská ocel BSt 500 S<br />
Ocelové prvky z korozivzdorné oceli jsou<br />
stfiední tfiídy odolnosti proti korozi a pou-<br />
Ïívají se pouze v úsecích procházejících<br />
izolaãní vrstvou.<br />
Navrhování balkonov˘ch izolaãních<br />
prvkÛ<br />
Pro navrhování má projektant k dispozici<br />
dimenzaãní tabulky, obsahující dovolené<br />
hodnoty momentu m [kNm/m] a posouvajících<br />
sil q [kN/m] od provozního (normového)<br />
zatíÏení, viz [1]. Tyto hodnoty<br />
Obr. 3 Pfiíklady pouÏití jednotliv˘ch typÛ<br />
balkonov˘ch izolaãních prvkÛ HIT:<br />
a) konzola<br />
b) rohová konzola<br />
c) balkon s krajní podporou<br />
d) balkon s vnitrní podporou<br />
e) lodÏie<br />
Fig. 3 Examples of the use of various types<br />
of balcony insulation elements HIT:<br />
a) cantilever<br />
b) corner cantilever<br />
c) balcony with a peripheral support<br />
bearing<br />
d) balcony with an internal support<br />
bearing<br />
e) loggia<br />
M ATERIÁLY A TECHNOLOGIE<br />
MATERIALS AND TECHNOLOGIES<br />
Tab. 2 Dimenzaãní tabulka pro balkonové izolaãní prvky HIT-BX a HIT-BF<br />
Tab. 2 Table for dimensioning of balcony insulation elements<br />
Veliãina<br />
Tlou‰tka<br />
desky<br />
[mm]<br />
HIT-BX ➂<br />
HIT-BF ➂<br />
HIT-BX-MOD ➁<br />
HIT-BF-MOD ➁<br />
10/7 12/7 12/8 ➃ 12/10 12/12 ➃ 14/12 ➀<br />
160 10,3 14,4 16,5 20,4 25,1 29,9 20,6<br />
170 11,7 16,3 18,6 23,1 28,4 33,8<br />
180 13,0 18,2 20,8 25,8 31,8 37,8 26,0<br />
190 14,4 20,1 23,0 28,5 35,1 41,8<br />
m [kNm/m] 200 15,7 22,0 25,1 31,2 38,5 45,8 31,2<br />
210 17,1 23,9 27,3 33,9 41,8 49,8<br />
220 18,4 25,8 29,5 36,5 45,1 53,7<br />
230 19,8 27,7 31,7 39,2 48,5 57,7<br />
240 21,1 29,6 33,8 41,9 51,8 61,7<br />
250 22,5 31,5 36,0 44,6 55,2 65,7<br />
q [kN/m] 160–250 17,1 25,6 34,1 34,1 34,1 40,6<br />
➀ Uvedené hodnoty únosností pro HIT-BX a HIT-BF 14/12 platí pro pfiípad stykování v˘ztuÏe desky pfiesahem s nosn˘mi pruty<br />
prvkÛ HIT v jedné rovinû. Pfii stykování ve dvou rovinách platí redukované hodnoty uvedené v [1].<br />
➁ Dodávají se pouze pro tlou‰Èku desky 160/180/200 mm.<br />
➂ TytéÏ prvky, av‰ak s 1,56 krát zv˘‰enou únosností q [kN/m] se dodávají pod oznaãením HIT–BX–QE a HIT–BF–QE.<br />
➃ Dodávají se pouze pro typ HIT-BX.<br />
m a q jsou stanoveny na základû pfiíhradového<br />
modelu se sklonem diagonál 45°.<br />
Projektant stanoví v nejvíce namáhaném<br />
prÛfiezu hodnoty ohybového momentu<br />
a posouvající síly od provozního<br />
zatíÏení a z dimenzaãní tabulky vybere<br />
potfiebn˘ typ balkonového izolaãního<br />
prvku HIT. Pfiíklad dimenzaãní tabulky pro<br />
balkonové izolaãní prvky HIT–BX a HIT-BF<br />
obsahuje tabulka 2.<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 35
d = 160 - 250<br />
mm<br />
¤ez<br />
30<br />
M ATERIÁLY A T ECHNOLOGIE<br />
MATERIALS AND TECHNOLOGIES<br />
Konzola<br />
VztuÏ na stavbû<br />
Podéln˘ fiez<br />
Konzola<br />
30<br />
B 25<br />
A<br />
A<br />
Obr. 4 Pfiíklad provedení okrajové v˘ztuÏe<br />
pro typ prvku HIT-BX<br />
Fig. 4 Example of peripheral reinforcement<br />
of element HIT-BX<br />
Pfiíruãka [1] obsahuje také dal‰í potfiebné<br />
údaje pro jednotlivé typy balkonov˘ch<br />
izolaãních prvkÛ HIT, napfi.:<br />
- úpln˘ popis tvaru a v˘ztuÏe,<br />
- tabulky b<strong>eton</strong>áfiské v˘ztuÏe BSt 500<br />
potfiebné v balkonové, popfi. stropní<br />
b<strong>eton</strong>ové desce,<br />
- poÏadavky na pfiíãnou a podélnou<br />
v˘ztuÏ pfii okraji spojovan˘ch b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
ãástí,<br />
- tabulku doporuãen˘ch hodnot nadv˘‰ení<br />
balkonové desky, vypl˘vajících z vût‰í<br />
ohybové poddajnosti prvkÛ HIT v prÛniku<br />
izolaãní vrstvou,<br />
- postupy montáÏe.<br />
30<br />
V˘ztuÏ desky, potfiebná pro stykování<br />
pfiesahem v jedné nebo ve dvou rovinách<br />
s nosn˘mi pruty prvkÛ HIT, je uvedena ve<br />
tfiech variantách (jen svafiované sítû, jen<br />
b<strong>eton</strong>áfiské pruty, kombinace sítí a prutÛ).<br />
V âeské republice je tfieba pouÏít Ïebírkovou<br />
b<strong>eton</strong>áfiskou v˘ztuÏ odpovídající kvality,<br />
napfi. ocel 10505, dráty KARI a svafiované<br />
v˘ztuÏné sítû KARI podle<br />
âSN 73 1201, nebo svafiované v˘ztuÏnésítû<br />
B 500A, popfi. B 500B podle âSN<br />
P ENV 10 080. Pfiíklad provedení okrajové<br />
v˘ztuÏe pro typ prvku HIT-BX je uveden<br />
na obr. 4.<br />
Z dovolen˘ch hodnot momentÛ a posouvajících<br />
sil od provozního (normového)<br />
zatíÏení lze s dostaãující pfiesností<br />
urãit v˘poãtové hodnoty únosností na<br />
mezi poru‰ení vynásobením prÛmûrn˘m<br />
souãinitelem zatíÏení.<br />
Tab. 3 Charakteristická únosnost F R v kN smykov˘ch trnu CRET v deskách pro b<strong>eton</strong> B35/25<br />
a ãastou ‰ífiku dilataãní spáry e=20 mm ➀<br />
Tab. 3 Characteristic load-bearing capacity F R of shear connectors CRET in slabs made of<br />
concrete B35/25 and with a common width of the expansion joint equal to<br />
e=20 mm ➀ (expressed in kN)<br />
B 25<br />
30 30<br />
Podpora<br />
Stropní<br />
deska<br />
Stropní deska<br />
�<br />
¤ez A - A<br />
¤ez A - A<br />
V souãasné dobû se podle [1] zpracovává<br />
pfiíruãka pro navrhování a pouÏívání<br />
balkonov˘ch izolaãních prvkÛ HIT v âeské<br />
republice podle ãesk˘ch norem.<br />
S MYKOVÉ TRNY<br />
Smykové trny CRET umoÏÀují ve srovnání<br />
s konvenãním fie‰ením jednoduché fie‰ení<br />
dilataãních spár b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí<br />
(obr 5). Odpadají sloÏité úpravy, konzoly,<br />
ozuby, zdvojené sloupy a pod. Jejich úkolem<br />
je umoÏnit dilataãní posuvy mezi<br />
oddûlen˘mi ãástmi za souãasného pfiená-<br />
‰ení smykov˘ch sil mezi nimi. Vyrábûjí se<br />
v odli‰ném provedení pro tfii zóny únosnosti.<br />
Podstatou fie‰ení jsou dvû oddûlené<br />
ãásti – trn a objímka. Trn se osadí do objímky,<br />
která umoÏÀuje jeho posuv. Trny<br />
jsou hladké ocelové tyãe kruhového prÛfiezu<br />
∅ 20 aÏ 40 mm, nebo ãtvercového<br />
prÛfiezu o stranû 45 aÏ 55 mm. Objímky<br />
jsou dvojího typu: typ 1 pro posuv pouze<br />
ve smûru podélné osy trnu a typ 2 pro<br />
posuv ve smûru podélném a pfiíãném.<br />
Objímky typu 1 mají vnitfiní prÛfiez jako<br />
trn, objímky typu 2 mají prÛfiez obdélníkov˘<br />
pro umoÏnûní posuvu v pfiíãném<br />
smûru. Vnitfiní rozmûry objímek jsou<br />
oproti trnu zvût‰eny o potfiebnou vÛli. Pro<br />
zv˘‰ení únosnosti jsou trny stfiední a vysoké<br />
únosnosti opatfieny rozná‰ecími tûlesy.<br />
Materiál smykov˘ch trnÛ<br />
Trny CRET – série 10 malé únosnosti<br />
(obr. 6a) se vyrábûjí ve ãtyfiech materiálov˘ch<br />
variantách – z korozivzdorné oceli<br />
s mal˘m nebo vy‰‰ím stupnûm odolnosti<br />
proti korozi, z oceli bez povrchové úpravy<br />
a s povrchem Ïárovû pozinkovan˘m.<br />
Jejich objímky jsou plastové nebo z korozivzdorné<br />
oceli.<br />
Trny CRET – série 200 stfiední únosnosti<br />
(obr. 6b) a jejich objímky se vyrábûjí<br />
s válcov˘mi rozná‰ecími tûlesy z korozivzdorné<br />
oceli stfiední tfiídy odolnosti proti<br />
korozi.<br />
Trny CRET – série 100 vysoké únosnosti<br />
(obr. 6c, d) a jejich objímky se vyrábûjí<br />
s kvádrov˘mi rozná‰ecími tûlesy lisovan˘mi<br />
z plechu z korozivzdorné oceli stfiední<br />
tfiídy odolnosti proti korozi.<br />
PouÏití smykov˘ch trnÛ<br />
Smykové trny CRET lze pouÏít ve stropních<br />
deskách od tlou‰Èky 150 mm, základov˘ch<br />
deskách, stûnách a trámech z b<strong>eton</strong>u<br />
nejménû tfiídy B35/25 (krychelná<br />
/válcová pevnost v MPa), popfi. B30/20<br />
36 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002<br />
B 25<br />
podélné pruty<br />
pfiíãné pruty<br />
pfiíãné pruty<br />
podélné pruty<br />
Tlou‰Èka CRET- CRET- CRET- CRET- CRET- CRET- CRET- CRET- CRET- CRETdesky<br />
10,11, 203 122, 124, 128, 134, 140, 145, 150, 155,<br />
[mm] 13,14 122V 124V 128V 134V 140V 145V 150V 155V<br />
➁ ± 10 ± 14 ± 14 ± 14,5 ± 16,5 ± 16 ± 21 ± 21 ± 21<br />
150 24,3 – – – – – – – – –<br />
180 25,9 59,8 85,4 – – – – – – –<br />
200 26,9 : 95,4 124,2 – – – – – –<br />
240 28,6 : 115,3 142,6 188,4 – – – – –<br />
300 30,1 : 117,8 : 202,0 293,2 – – – –<br />
350 : : : : : : 401,3 – – –<br />
420 : : : : : : : 510,7 – –<br />
600 : : : : : : : : 659,1 –<br />
≥650 : : : : : : : : : 819,8<br />
➀ Trny série 100 s oznacením „V“ umoÏnují posuv v podélném i pfiíãném smûru trnu. Rozsah pfiíãného posuvu v mm<br />
je uveden v dolním fiádku záhlaví tabulky, napfi. ±10 mm.<br />
➁ Nejmen‰í pfiípustná tlou‰Èka desky.
Stropní deska – dilatace u trámu<br />
Stropní deska – dilatace v poli<br />
Obr. 5 PouÏití smykov˘ch trnÛ CRET<br />
v dilataãních spárách<br />
Fig. 5 Using of the shear load connectors<br />
CRET in the joints<br />
u trnu CRET – série 200. Max. rozevfiení<br />
dilataãní spáry mÛÏe b˘t aÏ 60 mm.<br />
Únosnost smykov˘ch trnÛ<br />
Únosnosti smykov˘ch trnÛ jsou uvedeny<br />
v technické dokumentaci a garantovány<br />
v˘robcem. Projektant musí dodrÏet podmínky<br />
pro jejich pouÏití a navrhnout podélnou<br />
a pfiíãnou v˘ztuÏ podél dilataãní<br />
spáry proti poru‰ení b<strong>eton</strong>ové konstrukce<br />
v oblasti rozná‰ení smykov˘ch sil. Charakteristické<br />
hodnoty únosností smykov˘ch trnÛ<br />
v deskách uvádí tabulka 3 pro ‰ífiku dilataãní<br />
spáry 20 mm. Pro únosnost smykov˘ch<br />
trnÛ ve stûnách a trámech platí<br />
hodnoty vztahující se v tab. 3 k nejvût‰í<br />
tlou‰Èce desky. Z uveden˘ch charakteristick˘ch<br />
hodnot se získají návrhové (v˘poãtové)<br />
hodnoty únosností na mezi poru‰ení<br />
podle mezního stavu únosnosti vydûlením<br />
souãinitelem spolehlivosti materiálu.<br />
Pfiíklady pouÏití<br />
V âeské republice byly smykové trny<br />
CRET pouÏity napfiíklad na stavbách<br />
Administrativního centra Hadovka v Praze<br />
(zpracovatel projektu: STÚ–K, a. s.), Zábavního<br />
centra âern˘ Most v Praze (zpra-<br />
Literatura<br />
[1] Technische Information HIT 02 –<br />
Balkonanschlüsse, HALFEN-DEHA<br />
[2] CONCON 2002; Sborník pfiedná‰ek<br />
k semináfiÛm, Praha, únor 2002<br />
M ATERIÁLY A TECHNOLOGIE<br />
MATERIALS AND TECHNOLOGIES<br />
covatel projektu: STÚ–K, a. s.), (obr. 7a,<br />
b) a Domova dÛchodcÛ v Hodonínû<br />
(zpracovatel projektu: Projekãní a statická<br />
kanceláfi ing. Jifií Ilãík, Hodonín).<br />
Balkonové izolaãní prvky HIT byly pouÏity<br />
napfiíklad na stavbû Obytn˘ soubor a komerãní<br />
centrum Vinice v Praze-Stra‰nicích,<br />
na stavbû bytov˘ch domÛ v Praze-<br />
Kyjích a v Praze-Zábûhlicích.<br />
Ing. Vladimír Viták<br />
·túrova 1157/24, 142 00 Praha 4<br />
tel.: 241 724 912<br />
Ing. Olga Löwitová, CSc.<br />
DEHA, s. r. o.<br />
Washingtonova 25, 110 01 Praha 1<br />
tel.: 221 674 127, fax: 221 674 128<br />
e-mail: lowitova.deha@mbox.vol.cz,<br />
www.deha.cz<br />
Ing. Slávka Náprstková<br />
STÚ–K, a. s.<br />
Washingtnova 25, 110 01 Praha 1<br />
tel: 221 674 613<br />
Obr. 6 Smykové trny CRET: a) série 10, b)<br />
série 200, c) série 100 s podéln˘m<br />
posuvem, d) série 100 s podéln˘m<br />
a pfiíãn˘m posuvem<br />
Fig. 6 Shear connectors CRET: a) series<br />
10, b) series 200, c) series 100<br />
with a longitudinal shift, d) series<br />
100 with a longitudinal and<br />
transverse shift<br />
Obr. 7 Smykov˘ trn CRET 203 – Zábavní<br />
centrum âern˘ most<br />
Fig. 7 Shear load connectors CRET 203<br />
Entertainment Centre âern˘ most<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 37<br />
a)<br />
b)<br />
c)<br />
d)
M ATERIÁLY A T ECHNOLOGIE<br />
MATERIALS AND TECHNOLOGIES<br />
N O V É P O Z N A T K Y Z T E C H N O L O G I E V ¯ R O B Y C E M E N T U<br />
NEW EXPERIENCE FROM CEMENT PRODUCTION TECHNOLOGY<br />
J AN T ICH¯, HAGEN U LIG<br />
PoÏadované vlastnosti cementu lze ovliv-<br />
Àovat technologií v˘roby cementu. To<br />
platí zejména pro cementy, které mají<br />
speciální pouÏití v praxi. V pfiíspûvku<br />
bude zmínka o dvou cementech urãen˘ch<br />
pro export do SRN. Jedná se<br />
o cement CEM I 32,5 R –st- DIN, tzv. silniãní<br />
cement a CEM II/A – S 32,5 R , tzv.<br />
tunelov˘ cement.<br />
The required cement properties can be<br />
influenced by cement production technology.<br />
It applies particularly to cements<br />
with special practical use. This paper<br />
presents two cements to be exported to<br />
the FRG. They comprise CEM I 32.5 R –<br />
st-DIN, ie road cement, and CEM II/A –<br />
S 32.5 R, ie tunnel cement.<br />
S ILNIâNÍ CEMENT<br />
CEM I 32,5 R – ST – DIN<br />
V˘roba krytÛ silniãních vozovek z b<strong>eton</strong>u<br />
má svou dlouhodobou historii. Z obrázku<br />
1 je patrné, jak vypadala cesta pfied<br />
a po vyb<strong>eton</strong>ování v Rensselaer Counry<br />
v New Yorku v roce 1908. Nedozvûdûli<br />
jsme se v‰ak, jaké parametry vykazoval<br />
cement pouÏit˘ pro v˘robu této b<strong>eton</strong>ové<br />
silnice.<br />
V souãasné dobû jsou pro cementy<br />
urãené k v˘robû b<strong>eton</strong>u pro kryty b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
vozovek a leti‰tních ploch pfiesnû<br />
definovány parametry chemického sloÏení<br />
a fyzikálnû mechanick˘ch vlastností.<br />
V âeské republice se touto problematikou<br />
zab˘val v ‰edesát˘ch letech v rámci<br />
resortního úkolu V˘zkumn˘ ústav stavebních<br />
hmot Brno a na základû dosaÏen˘ch<br />
v˘sledkÛ zpracoval ing. Vladivoj Tomek<br />
normu âSN 72 2124 Silniãní cement,<br />
která byla schválena v ãervnu 1972. Tato<br />
norma platila pro v˘robu, zkou‰ení a dodávání<br />
silniãního cementu pouÏívaného<br />
pfii v˘stavbû b<strong>eton</strong>ov˘ch vozovek a leti‰tních<br />
ploch. Podle ní se vyrábûl silniãní<br />
portlandsk˘ cement (SC) a silniãní struskoportlandsk˘<br />
cement (SSC), které se<br />
podle nejmen‰í pfiedepsané pevnosti<br />
v ohybu po 28 dnech dûlily na tfiídy 65,<br />
70 a75. Norma byla zru‰ena k 31. prosinci<br />
1992, protoÏe k ní neexistovala<br />
Ïádná ekvivalentní evropská norma.<br />
Od ãervence 1994 u nás platí norma<br />
âSN 73 6123 Stavba vozovek – Cementob<strong>eton</strong>ové<br />
kryty, v níÏ jsou specifikovány<br />
mimo jiné i poÏadavky na cement. Mnohé<br />
z poÏadavkÛ byly pfievzaty z pÛvodní<br />
normy âSN 72 2124, nûkteré byly zpfiísnûny.<br />
Portlandsk˘ cement tfiídy 42,5 pro<br />
cementob<strong>eton</strong>ové kryty musí splÀovat<br />
parametry podle âSN EN 197-1 a navíc<br />
následující poÏadavky:<br />
•ztráta Ïíháním nesmí v dobû expedice<br />
pfiekroãit 3 % hmotnosti cementu,<br />
• obsah oxidu hofieãnatého (MgO) v pou-<br />
Ïívaném kfiemiãitanovém slinku nesmí<br />
pfiekroãit 5 % hmotnosti slinku,<br />
• obsah trikalciumaluminátu (C 3A) v pou-<br />
Ïitém kfiemiãitanovém slinku nesmí b˘t<br />
vy‰‰í neÏ 8 % hmotnosti slinku,<br />
• kyselinou nerozloÏiteln˘ podíl v silniãním<br />
portlandském cementu nesmí b˘t<br />
vût‰í neÏ 1,5 % hmotnosti cementu,<br />
• obsah oxidu sírového (SO 3) nesmí b˘t<br />
vût‰í neÏ 3,5 % hmotnosti cementu,<br />
• mûrn˘ povrch podle Blaine musí b˘t<br />
v rozmezí 225 aÏ 350 m 2 /kg s tím, Ïe<br />
v jednotliv˘ch dodávkách cementu<br />
nesmí b˘t vût‰í odchylka neÏ 20 m 2 /kg,<br />
Obr. 1 „Pfied a po“ – fotografie silnice z Rensselaer Country, New York, 1908<br />
Fig. 1 „Before and after“ – photographs of a road in Rensselaer Country, New York, 1908<br />
• poãátek tuhnutí nesmí nastat dfiíve neÏ<br />
za 90 minut,<br />
• doba tuhnutí cementu musí b˘t ukonãena<br />
do 12 hodin,<br />
•objemová stálost se prokazuje dilatometrickou<br />
zkou‰kou, obvodová roztaÏnost<br />
nesmí b˘t vût‰í neÏ 0,6 mm,<br />
• opakovaná zkou‰ka objemové stálosti<br />
rozprostfieného cementu po 3 dnech<br />
není povolena.<br />
Od 1. fiíjna 2000 Ministerstvo dopravy<br />
a spojÛ prostfiednictvím ¤editelství silnic<br />
a dálnic Praha vydalo pfiedbûÏné technické<br />
podmínky „Vylouãení alkalické reakce<br />
kameniva v b<strong>eton</strong>u na stavbách pozemních<br />
komunikací“. Opatfiení provedená<br />
podle tûchto technick˘ch podmínek mají<br />
zabránit ‰kodám v dÛsledku alkalického<br />
rozpínání kameniva v b<strong>eton</strong>u na stavbách<br />
pozemních komunikací. Jedním ze zásadních<br />
poÏadavkÛ na cement je, Ïe portlandsk˘<br />
cement CEM I pro b<strong>eton</strong> v prostfiedí<br />
2,3 a 5 podle pÛvodní âSN P ENV<br />
206 nesmí obsahovat vût‰í mnoÏství<br />
alkálií neÏ 0,6 % eq. a portlandsk˘ struskov˘<br />
cement CEM II více neÏ 0,8 % eq.<br />
Aktivními alkáliemi se rozumí Na 2O +<br />
0,658 K 2O.<br />
KaÏdá zemû má v‰ak jiné poÏadavky<br />
a pfiedstavy o silniãních cementech. Není<br />
Ïádn˘m tajemstvím, Ïe spoleãnost Lafarge<br />
Cement, a. s., vyváÏí cement do SRN,<br />
hlavnû pak do nové spolkové zemû<br />
Sasko. V roce 1999 v rámci kooperace<br />
skupiny Lafarge byl spoleãnosti Lafarge<br />
Cement, a. s., âíÏkovice, zadán úkol vyvinout<br />
a pak vyrábût silniãní cement podle<br />
poÏadavkÛ pfiíslu‰n˘ch norem v SRN. Tyto<br />
poÏadavky jsou specifikovány v tabulce 1.<br />
Na základû tohoto úkolu byl v závûru roku<br />
1999 a poãátkem roku 2000 vyroben<br />
cement CEM I 32,5 R –st – DIN s poÏadovan˘mi<br />
parametry a následnû pak certifikován<br />
nûmeckou zku‰ební laboratofií<br />
LMPA Magdeburg. V letech 2000 a 2001<br />
Lafarge Cement, a. s., âíÏkovice, vyrobil<br />
a dodal do SRN pfiibliÏnû devadesát tisíc<br />
tun tohoto cementu pro v˘stavbu dálnic<br />
a odstavn˘ch parkovi‰t‘. Hodnoty prÛmûrn˘ch<br />
parametrÛ, které silniãní cement<br />
vykazoval v roce 2000 jsou uvedeny<br />
vtabulce 1.<br />
38 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
Tab. 1 PoÏadované parametry na silniãní cement CEM I 32,5 R –st- DIN a dosaÏené<br />
prÛmûrné hodnoty za rok 2000<br />
Tab. 1 The required parameters of road cement CEM I 32.5 R – st-DIN and the average<br />
values achieved during the year 2000<br />
Parametry Limity normy SRN<br />
PrÛmûrné hodnoty<br />
za rok 2000<br />
Obsah SO3 [%] 2,9 aÏ 3,3 3,03<br />
Jemnost mletí podle Blaine [m2 /kg] 280 aÏ 310 300<br />
Spotfieba vody pro normovou hustotu [%] 26 aÏ 28 26,5<br />
Poãátek tuhnutí [min.] 190 aÏ 230 200<br />
Doba tuhnutí [min.] 260 aÏ 300 266<br />
Pevnost v tlaku po 2 dnech [N/mm2 ] 24 aÏ 28 26,3<br />
Pevnost v tlaku po 28 dnech [N/mm2 ] 48 aÏ 51 50,6<br />
Tab. 2 PoÏadované parametry na tunelov˘ cement CEM II/A – S 32,5 R a dosaÏené<br />
prÛmûrné hodnoty za 1 pololetí roku 2002<br />
Tab. 2 The required parameters of tunnel cement CEM II/A – S 32.5 R and the average<br />
values achieved during the first half of 2002 year<br />
Parametry PoÏadavky SRN<br />
PrÛmûrné hodnoty<br />
za 1.pololetí 2002<br />
Obsah SO3 [%] 2,9 aÏ 3,3 3,04<br />
Jemnost mletí podle Blaine [m2 /kg] 325 aÏ 357 350<br />
Spotfieba vody pro normovou hustotu [% ] 30 aÏ 32 30,7<br />
Poãátek tuhnutí [min.] 190 aÏ 240 225<br />
Doba tuhnutí [min.] 270 aÏ 320 315<br />
Rozdíl teplot pfii v˘vinu hydrataãního tepla [°C] 36 aÏ 40 38,5<br />
Doba pro dosaÏení max. teploty pfii hydrataci [h] max. 9 8,5<br />
Bleeding po 120 min. [ml] max. 20 11<br />
Pevnost v tlaku za 1 den [N/mm2 ] 12 aÏ 18 16,5<br />
Pevnost v tlaku za 2 dny [N/mm2 ] 23 aÏ 29 27,9<br />
Pevnost v tlaku za 28 dní [N/mm2 ] 48 aÏ 52 51,1<br />
M ATERIÁLY A TECHNOLOGIE<br />
MATERIALS AND TECHNOLOGIES<br />
Obr. 2 V˘sledky anal˘zy<br />
jemnosti mletí<br />
cementu –<br />
histogram<br />
z Malvernova<br />
pfiístroje<br />
Fig. 2 Malvern result –<br />
histogram report<br />
Obr. 3 Pfiípravná práce<br />
pfied b<strong>eton</strong>áÏí<br />
sekundárního<br />
ostûní tunelu<br />
Fig. 3 Preparation works<br />
before concreting<br />
of the secondary<br />
jamb of the<br />
tunnel<br />
M O ÎNOSTI MODERNÍ TECHNOLOGIE<br />
V ¯ROBY, KTER¯MI LZE OVLIVNIT<br />
PARAMETRY CEMENTU<br />
Obecnû lze fiíci, Ïe cel˘ technologick˘ proces<br />
ovlivÀuje parametry cementu. âím je<br />
vût‰í stupeÀ automatizace a kontroly kvality,<br />
tím jsou dosahované hodnoty rovnomûrnûj‰í<br />
a to je velmi dÛleÏit˘ faktor pro<br />
v˘robu b<strong>eton</strong>u.<br />
Chemické sloÏení slinku, kter˘ tvofií hlavní<br />
souãást cementu, lze ovlivnit skladbou<br />
vstupní suroviny a její dÛkladnou homogenizací.<br />
První v˘sledky o surovinû poskytuje<br />
geologick˘ prÛzkum. Mletí suroviny je<br />
prÛbûÏnû vzorkováno automatick˘mi<br />
vzorkovaãi a dle chemické anal˘zy je<br />
upravován podíl korekãních pfiísad ve<br />
vstupní surovinû. Po semletí suroviny kulov˘m<br />
ml˘nem následuje homogenizace<br />
suroviny. Zhomogenizovaná surovina se<br />
následnû dávkuje do rotaãní pece, její<br />
kvalita je rovnûÏ pravidelnû vzorkována<br />
a analyzována.<br />
V˘pal slinku je sloÏit˘ technologick˘ proces,<br />
vyÏadující kontinuální mûfiení fiady<br />
parametrÛ, napfi. anal˘zy plynÛ, teplot<br />
a tlakÛ. Produktem v˘palu je slinek, kter˘<br />
se také v pravideln˘ch intervalech vzorkuje<br />
a stanovují se u nûj chemické a fyzikálnû-mechanické<br />
parametry.<br />
Semletím slinku a pfiíslu‰n˘ch pfiísad<br />
vzniká cement. Kvalitu cementu lze ovlivnit<br />
jednak kvalitou slinku, dále mnoÏstvím<br />
adruhem pfiísad (struska, sádrovec, aditiva<br />
aj.) a v neposlední fiadû jemností mletí<br />
a granulometrií.<br />
Chemické sloÏení namílaného cementu<br />
je sledováno rentgenfluorescenãím analyzátorem<br />
a granulometrie byla v minulosti<br />
stanovována Blaineho metodou. V souãasnosti<br />
se stále více pouÏívá laserov˘<br />
granulometr, kter˘ poskytuje komplexnûj-<br />
‰í obraz o jemnosti a rozloÏení ãástic. Lafarge<br />
Cement, a. s., pouÏívá pro tento úãel<br />
pfiístroj od firmy Malvern. Pfiíklad anal˘zy<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 39
M ATERIÁLY A T ECHNOLOGIE<br />
MATERIALS AND TECHNOLOGIES<br />
Obr. 5 Pohled na hotov˘ tunel<br />
Fig. 5 View of the completed tunnel<br />
jemnosti mletí cementu je znázornûn na<br />
obrázku 2.<br />
T UNELOV¯ CEMENT<br />
CEM II/A – S 32,5 R<br />
V roce 2001 zaãal b˘t realizován projekt<br />
„Tunnelbau BAB 17“ – stavba tunelÛ<br />
v DráÏd’anech pro dálnici A17, která má<br />
BUDOUCNOST BETONOV¯CH KONSTRUKCÍ<br />
Obr. 4 Detail definitivního ostûní vãetnû<br />
ãásti bednûní<br />
Fig. 4 Detail of the final jamb, including<br />
a part of the formwork<br />
Zvy‰ující se nároky na spolehlivost a trvanlivost staveb, pfii nízké<br />
efektivnosti procesÛ údrÏby, vyÏadují stále nároãnûj‰í konstrukãní<br />
opatfiení k ochranû ocelové v˘ztuÏe. V této situaci je tfieba reálnû<br />
posoudit zásadní fie‰ení, kter˘m je vyuÏití nekorodujících<br />
materiálÛ s odpovídajícími fyzikálnû mechanick˘mi vlastnostmi.<br />
Cenné informace k tomuto fie‰ení nám poskytuje kniha<br />
Nekovové kompozity ako v˘stuÏ b<strong>eton</strong>ov˘ch kon‰trukcií autorského<br />
kolektivu Doc. Ing. Ωudovít Naì, CSc., Ing. Mulu Muruts,<br />
PhD., Ing. Anton Bajzecer, Ing. Branislav Spernoga ze Stavebnej<br />
fakulty Technickej univerzity v Ko‰icích (vydavatelstvo Elfa, Ko‰ice,<br />
2001, 102 str.).<br />
Nabídka na trhu nekovov˘ch vysokopevnostních materiálÛ<br />
poskytuje ‰iroké moÏnosti pro jejich vyuÏití i v tûch oborech stavebního<br />
inÏen˘rství, které jsou dosud v˘sadní doménou vysokopevnostních<br />
ocelí. Publikace nás seznamuje s jednosmûrn˘mi<br />
vláknov˘mi kompozity, jejichÏ vlastnosti a technologie v˘roby<br />
umoÏnují ekonomicky pfiijatelné vyuÏití, a to za pfiedpokladu<br />
posouzení nákladÛ celého Ïivotního cyklu stavby. V úvodních<br />
kapitolách jsou hodnoceny fyzikálnû-mechanické vlastnosti vláken<br />
uhlíkov˘ch, aramidov˘ch (polyamidov˘ch) a vláken sklenû-<br />
v budoucnosti vést pfies Cínovec a Ústí<br />
nad Labem do Prahy.<br />
Doba v˘stavby je dle projektu plánována<br />
na tfii a pÛl roku, délka tunelÛ je<br />
1 070 a 2 332 m, délka mostu 225 m,<br />
v˘‰ka mostu 30 m a pfiedpokládané<br />
náklady jsou pfiibliÏnû 138 mil. EUR. Pfiedpokládané<br />
mnoÏství stfiíkaného b<strong>eton</strong>u je<br />
cca 117 500 m 3 a b<strong>eton</strong>u pro vnitfiní v˘stavbu<br />
cca 194 000 m 3 (obr. 3 aÏ 5).<br />
Obdobnû jako pro „silniãní cement“, tak<br />
ipro tento, tzv. tunelov˘ cement byly<br />
projektem specifikovány poÏadavky. Zde<br />
kromû bûÏn˘ch poÏadavkÛ byl limitován<br />
maximální rozdíl teplot pfii v˘vinu hydrataãního<br />
tepla, doba, za kterou se dosáhla<br />
maximální teplota a tzv. bleeding po 120<br />
minutách od pfiidání vody. Srovnání poÏadovan˘ch<br />
a dosaÏen˘ch parametrÛ je<br />
zfiejmé z tabulky 2.<br />
PfiestoÏe nûkteré z uveden˘ch parametrÛ<br />
lze jen velmi tûÏko udrÏet v poÏadovan˘ch<br />
mezích, z tabulky 2 je patrné, Ïe<br />
i tento nároãn˘ úkol se podafiilo zvládnout.<br />
Proto jsme také obstáli pfii nároãném<br />
v˘bûrovém fiízení v konkurenci s nûmeck˘mi<br />
cementárnami a na zmínûn˘<br />
projekt dodáme celkem pfiibliÏnû ‰edesát<br />
tisíc tun tzv. tunelového cementu.<br />
Z ÁVùR<br />
V pfiíspûvku byly zmínûny nûkteré moÏnosti<br />
moderní technologie v˘roby, kter˘mi<br />
lze ovlivnit parametry cementu.<br />
PfiestoÏe se nám podafiilo ve dvou uveden˘ch<br />
pfiípadech dodrÏet nároãné poÏadavky<br />
ze strany nûmeckého zadavatele,<br />
neexistují jednoznaãné nástroje na ovlivnûní<br />
v‰ech jednotliv˘ch vlastností cementu.<br />
To znamená, Ïe zmûna urãité charakteristiky<br />
cementu pomocí jistého zásahu<br />
v technologii v˘roby, mÛÏe mít a zpravidla<br />
také mívá vliv na dal‰í vlastnosti cementu.<br />
Napfiíklad mnoÏství dávkovaného plniva<br />
ovlivÀuje pevnosti, spotfiebu vody i dal‰í<br />
parametry cementu.<br />
Díky v˘voji „tunelového cementu“ se<br />
nám také podafiilo nalézt dal‰í korelace<br />
mezi nûkter˘mi vlastnostmi cementu. Novû<br />
získané zku‰enosti z v˘roby speciálních<br />
cementÛ jsou okamÏitû pfiená‰eny do<br />
v˘roby ostatních druhÛ cementu.<br />
Ing. Jan Tich˘, CSc.<br />
Lafarge Cement, a. s.<br />
411 12 âíÏkovice<br />
tel.: 416 577 450, fax: 416 577 600, 601<br />
e-mail: jan.tichy@lafarge-czech.lafarge.com<br />
Dipl.-Bauing. Hagen Ulig<br />
Karsdorfer Zement GmbH<br />
Str. der Einheit 25<br />
D-06638 Karsdorf / Unsrtut<br />
tel.: +49 34461 74526, fax: +49 34461 74349<br />
e-mail: hagen ulig@lafarge-zement.lafarge.com<br />
n˘ch. Cenné jsou informace o sloÏkách (vlákno, matrice), v˘robû<br />
a v˘sledn˘ch vlastnostech kompozitní v˘ztuÏe. Tyto v˘sledky<br />
dlouholetého v˘zkumu byly dosud publikovány pfieváÏnû v ãasopisech<br />
a sbornících, ãtenáfi pak z této pestré mozaiky si vytváfiel<br />
obtíÏnû ucelen˘ obraz. Souhrnné statû o vlastnostech a zpÛsobu<br />
poru‰ování kompozitních v˘ztuÏí jsou doplnûny pfiehledem zku-<br />
‰ebních metod.<br />
Po zváÏení v˘robních a ekonomick˘ch moÏností soustfiedili autofii<br />
pozornost na sklenûná vlákna odolná v alkalickém prostfiedí. V<br />
závûreãn˘ch oddílech knihy jsou uvedena doporuãení pro návrh<br />
b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí vyztuÏen˘ch nekovov˘mi kompozity.<br />
Experimentální anal˘za souboru sloÏeného z 21 kusÛ nosníkÛ<br />
vyztuÏen˘ch skelnou kompozitní v˘ztuÏí (vãetnû v˘ztuÏe pfiedpínací)<br />
prokazuje reálnost úvah o smûfiování v˘voje v˘ztuÏn˘ch<br />
materiálÛ b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí.<br />
V‰em zájemcÛm zb˘vá popfiát, aby se tato zajímavá publikace<br />
objevila i na na‰em trhu.<br />
Doc. Ing. Vojtûch Mencl, CSc.<br />
FAST VUT v Brnû<br />
40 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
V ùDA A V¯ZKUM<br />
SCIENCE AND RESEARCH<br />
K N A V R H O V Á N Í Î E L E Z O B E T O N O V ¯ C H K O N S T R U K C Í<br />
S O H L E D E M N A Î I V O T N O S T<br />
P E R F O R M A N C E- B A S E D D E S I G N F O R D U R A B I L I T Y<br />
O F R C S T R U C T U R E S<br />
B ¤ ETISLAV T EPL¯,<br />
Z BYNùK K E R·NER,<br />
P AVLA R OVNANÍKOVÁ<br />
Pfiíspûvek se zab˘vá postupy navrhování<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí s ohledem<br />
na jejich Ïivotnost. Struãnû jsou popsány<br />
degradaãní mechanizmy a rovnûÏ<br />
makro/mezo/mikro úroveÀ pfiístupÛ navrhování<br />
vzhledem k ustanovením v normách.<br />
Pro praktické pouÏití byly vytvofieny<br />
tzv. tabulky Ïivotnosti.<br />
Principles and procedures for planning<br />
service life (and residual service life) of<br />
concrete structures are reviewed.<br />
Degradation mechanisms are briefly<br />
described as well as the macro/meso-<br />
/micro level approach with the consequences<br />
in codes. „Durability matrices“ are<br />
presented for simple and practical use.<br />
Navrhování konstrukcí dle souãasn˘ch<br />
norem má jisté nev˘hody, neboÈ z návrhu<br />
pro konkrétní konstrukci nevypl˘vá<br />
explicitnû:<br />
• úroveÀ (míra) spolehlivosti;<br />
• trvanlivost ãi Ïivotnost konstrukce.<br />
O tûchto vlastnostech konstrukcí navr-<br />
Ïen˘ch dle âSN/EurokódÛ, lze pouze<br />
oprávnûnû pfiedpokládat, Ïe budou pfiimûfiené.<br />
V fiadû pfiípadÛ by v‰ak bylo<br />
v˘hodnûj‰í navrhnout konstrukci na cílenou,<br />
pfiedem danou hladinu spolehlivosti,<br />
resp. dobu Ïivotnosti, ãi dobu do<br />
první opravy/rekonstrukce apod. Existují<br />
i dal‰í pfiípady, kdy je konstrukci nutné<br />
nebo vhodné navrhnout tak, aby mûla<br />
individuálnû poÏadované vlastnosti,<br />
napfi. zv˘‰enou odolnost proti degradaci<br />
materiálu, proti poÏáru, proti zemûtfiesení<br />
a dal‰í.<br />
V posledních letech se zaãíná proto prosazovat<br />
nov˘ trend tzv. Performance-<br />
Based Design (navrhování s ohledem na<br />
uÏitné vlastnosti), na kter˘ se zamûfiuje<br />
svûtov˘ v˘zkum. Dokonce v ‰ir‰ím pojetí,<br />
pfiekraãujícím sv˘m rozsahem problematiku<br />
projektování konstrukcí a zasahujícím<br />
i do provádûní a managementu stavûní,<br />
je mezinárodní projekt nazvan˘ Performace-Based<br />
Building, zapoãat˘ na pod-<br />
zim 2001 (struãnû viz [1], podrobnûji pak<br />
www.cibworld.nl – volba PeBBu). Projektu<br />
se úãastní 33 institucí ze zemí EU<br />
(i zemí pfiidruÏen˘ch – z âR jde o VUT<br />
v Brnû a TU Ostrava) a 15 institucí z mimoevropsk˘ch<br />
státÛ. Po úspû‰ném fie‰ení<br />
se pfiedpokládá zv˘‰ení konkurenceschopnosti<br />
stavebních v˘robkÛ i firem<br />
avbudoucnu se oãekává sníÏení nákladÛ<br />
aÏ o 25 %.<br />
Vpfiípadû poÏadované úrovnû spolehlivosti<br />
jsou známy teoretické postupy,<br />
jak toho pfii návrhu konstrukce dosáhnout,<br />
viz zejména práce mezinárodní<br />
komise JCSS (Joint Committee for<br />
Structural Safety – www.jcss.ethz.ch).<br />
Pfiedkládan˘ pfiíspûvek se v‰ak zamûfiuje<br />
jen na otázky navrhování nosn˘ch<br />
b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí s ohledem na<br />
jejich Ïivotnost.<br />
NAVRHOVÁNÍ ÎELEZOBETONOV¯CH<br />
KONSTRUKCÍ S OHLEDEM NA ÎIVOTNOST<br />
Îivotnosti Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí<br />
se vûnuje fiada prací, u nás souhrnnû viz<br />
[2]. PfiipomeÀme také, Ïe je moÏno rozli‰it<br />
Ïivotnost technickou (je ukonãena<br />
tehdy, kdyÏ degradace dosáhne nepfiijatelného<br />
stadia), Ïivotnost funkãní<br />
(vzhledem ke zmûnûn˘m poÏadavkÛm<br />
na funkce konstrukce), resp. Ïivotnost<br />
ekonomickou (konãí ãasov˘m okamÏikem,<br />
od kterého se náhrada novou konstrukcí<br />
stává ekonomiãtûj‰í, neÏ údrÏba<br />
ãi opravy objektu stávajícího). Dále se<br />
budeme zajímat o Ïivotnost technickou;<br />
pfiitom kromû dal‰ích zdrojÛ uveden˘ch<br />
níÏe vyuÏijeme údaje z [2 a 3] a téÏ<br />
Eurokódu 2 (prEN 1992–1). Vzhledem<br />
k omezenému rozsahu tohoto textu<br />
pÛjde pouze o základní informace. Jsou<br />
uvedeny téÏ údaje, které pomohou projektantovi<br />
orientovat se v problematice<br />
navrhování konstrukcí s ohledem na<br />
trvanlivost pouÏitého materiálu, na jejich<br />
Ïivotnost i pfii posuzování konstrukcí stávajících.<br />
Tyto úlohy úzce souvisejí také<br />
srozhodováním o prohlídkách ãi jejich<br />
plánováním, o plánech údrÏby, oprav,<br />
pfiíp. rekonstrukcí.<br />
D EGRADACE BETONU – Z ÁKLADNÍ<br />
PRINCIPY MECHANIZMÒ<br />
âast˘mi degradaãními efekty jsou mj. degradace<br />
b<strong>eton</strong>u pÛsobením kysel˘ch plynÛ,<br />
nejãastûji karbonatace, pÛsobení chloridÛ<br />
a koroze v˘ztuÏe. Rozhodující okolností<br />
je typ, velikost a distribuce pórÛ v cementovém<br />
tmelu a mnoÏství a ‰ífika trhlin,<br />
prostfiednictvím nichÏ dochází k transportu<br />
vody a ‰kodlivin do b<strong>eton</strong>u.<br />
Karbonatace b<strong>eton</strong>u – chemick˘ proces<br />
zpÛsoben˘ reakcí oxidu uhliãitého,<br />
CO2, se sloÏkami cementového tmelu<br />
v b<strong>eton</strong>u. Karbonatace se projevuje zpoãátku<br />
dokonce zv˘‰ením pevnosti povrchové<br />
vrstvy. V prÛbûhu reakce dochází<br />
k neutralizaci hydroxidov˘ch iontÛ, OH- ,<br />
a tím ke sniÏování hodnoty pH pórového<br />
roztoku. Hydroxidové ionty zaji‰Èují prostfiedí<br />
pro vytvofiení tenké ochranné (pasivaãní)<br />
vrstvy na povrchu v˘ztuÏe; pfii sní-<br />
Ïení jejich koncentrace, tedy i hodnoty pH<br />
pod 9, se pasivaãní vrstva poru‰í a mÛÏe<br />
docházet ke korozi v˘ztuÏe. Rychlost<br />
postupu karbonatace od povrchu b<strong>eton</strong>u<br />
k v˘ztuÏi závisí na:<br />
• propustnosti b<strong>eton</strong>u krycí vrstvy;<br />
• tlou‰Èce krycí vrstvy;<br />
• relativní vlhkosti (RH) prostfiedí a jejím<br />
ãasovém prÛbûhu, viz [2], odst. 1.2.5.1;<br />
• obsahu oxidu uhliãitého v obklopujícím<br />
prostfiedí, blíÏe v [4 a 9];<br />
•teplotû prostfiedí, jelikoÏ teplota ovlivÀuje<br />
rychlost chemick˘ch reakcí.<br />
Propustnost b<strong>eton</strong>u je mj. dána vodním<br />
souãinitelem (ãím je vy‰‰í, tím je b<strong>eton</strong><br />
poréznûj‰í), zpÛsobem hutnûní, dobou<br />
o‰etfiování, druhem cementu, pfiísadami,<br />
kfiivkou zrnitosti kameniva – zjednodu‰enû<br />
lze fiíci tfiídou b<strong>eton</strong>u. Poznamenejme<br />
je‰tû, Ïe smûsné cementy vykazují oproti<br />
portlandsk˘m sníÏenou propustnost,<br />
zvlá‰tû pokud pfiidávané sloÏky mají velikost<br />
zrn men‰í neÏ portlandsk˘ slínek.<br />
ZáleÏí také na správném o‰etfiování b<strong>eton</strong>u;<br />
to má v˘znam i pro hodnocení vlivu<br />
chloridÛ – viz dále. Kvantifikace nûkter˘ch<br />
v˘‰e zmínûn˘ch vlivÛ je ukázána v pfiedposledním<br />
odstavci pfiíspûvku.<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 41
S TAVEBNÍ KONSTRUKCE<br />
STRUCTURES<br />
PÛsobení chloridÛ – v na‰ich podmínkách<br />
se jedná zejména o posypové soli.<br />
Chloridové ionty pronikají z povrchu do<br />
dal‰ích vrstev b<strong>eton</strong>u, pfiiãemÏ je ãást<br />
iontÛ chemicky vázána. Ty, které zÛstanou<br />
volné (vodou rozpustné), naru‰ují pasivaãní<br />
vrstvu na v˘ztuÏi. Jejich mnoÏství,<br />
které proniká do b<strong>eton</strong>u, závisí na jeho<br />
propustnosti, dané druhem pouÏitého<br />
cementu, pfiísadami, vodním souãinitelem<br />
a zpÛsobem o‰etfiování b<strong>eton</strong>u. Je<br />
ov‰em nutno poznamenat, Ïe karbonatací<br />
b<strong>eton</strong>u, tedy zmûnou sloÏení pórového<br />
roztoku v cementovém tmelu, dochází<br />
k rozkladu nûkter˘ch sloÏek. V b<strong>eton</strong>u se<br />
vázané chloridové ionty opût uvolÀují<br />
a riziko koroze v˘ztuÏe se zvy‰uje.<br />
Koncentrace chloridÛ se mûní, obvykle<br />
klesá se vzdáleností od povrchu b<strong>eton</strong>u.<br />
V letních a podzimních mûsících v‰ak<br />
mÛÏe b˘t koncentrace chloridÛ v povrchové<br />
vrstvû b<strong>eton</strong>u niωí neÏ ve vrstvách<br />
vzdálenûj‰ích od povrchu v dÛsledku<br />
vym˘vání de‰tûm. DÛleÏit˘m údajem je<br />
tzv. kritická (prahová) koncentrace chloridÛ,<br />
závislá kromû obsahu hydroxidov˘ch<br />
iontÛ v b<strong>eton</strong>u také na pfiísunu kyslíku<br />
a vlhkosti.<br />
Koroze ocelové v˘ztuÏe – elektrochemick˘<br />
proces zahrnující anodick˘ dûj (oxidaci<br />
Ïeleza) a katodick˘ dûj (kyslíkovou<br />
depolarizaci v alkalickém prostfiedí).<br />
Korozní proces vyÏaduje difúzi kyslíku<br />
a vody krycí vrstvou b<strong>eton</strong>u. Vzniklé ionty<br />
vytváfiejí nerozpustné produkty (rez),<br />
jejichÏ molární objem je mnohanásobnû<br />
vût‰í neÏ u elementárního Ïeleza. Kromû<br />
úbytku efektivní prÛfiezové nominální<br />
plochy v˘ztuÏné oceli vznikají v dÛsledku<br />
tohoto zvût‰eného objemu znaãná napûtí<br />
v pfiilehlém b<strong>eton</strong>u se znám˘mi<br />
dÛsledky: podélné trhliny, pozdûji odluãování<br />
b<strong>eton</strong>u krycí vrstvy. Dal‰ími<br />
dÛsledky koroze jsou zmûna únavové<br />
pevnosti a deformaãní kapacity oceli.<br />
Rychlost koroze je fiízena difúzí kyslíku<br />
a molekul vody ke katodû. V b<strong>eton</strong>u<br />
zcela vysu‰eném koroze v˘ztuÏe neprobíhá.<br />
Pokud jsou póry b<strong>eton</strong>u zcela zaplnûny<br />
vodou, mnohonásobnû se sníÏí<br />
difúzní rychlost kyslíku a rychlost koroze<br />
je nízká. Nejvût‰í je rychlost koroze v pfiípadech,<br />
kdy se na povrchu ãasto stfiídá<br />
vlhkost s vysou‰ením. Také pfiipomeÀme,<br />
Ïe lze rozli‰ovat tzv. korozi rovnomûrnou<br />
(probíhá témûfi rovnomûrnû na cel˘ch<br />
úsecích v˘ztuÏe, kde byla naru‰ena pasivaãní<br />
vrstva) a korozi dÛlkovou (lokální)<br />
zpÛsobenou obvykle pÛsobením chlori-<br />
dÛ, kdy byla ochranná vrstva naru‰ena<br />
jen na mal˘ch plochách.<br />
Î IVOTNOST<br />
Obvykle se uvádí, Ïe doba Ïivotnosti L je<br />
charakterizována souãtem dvou ãasov˘ch<br />
úsekÛ:<br />
• iniciaãní periody Li, tj. ãasového úseku<br />
od v˘roby do okamÏiku, kdy v˘ztuÏ ztrácí<br />
svoji ochrannou vrstvu, je depasivována.<br />
Délka tohoto ãasového úseku je<br />
ovlivnûna zejména kvalitou a sloÏením<br />
b<strong>eton</strong>u, tlou‰Èkou krycí vrstvy a pÛsobením<br />
prostfiedí (viz dále);<br />
• propagaãní periody Lp, tj. ãasového<br />
úseku, bûhem kterého probíhá koroze<br />
v˘ztuÏe aÏ do nepfiijatelného stádia<br />
(korozní úbytek prÛfiezové plochy v˘ztu-<br />
Ïe, pfiíp. trhliny a odluãování b<strong>eton</strong>u).<br />
Platí tedy<br />
L= Li + Lp (1a)<br />
Na stranû bezpeãnosti, i kdyÏ ponûkud<br />
zjednodu‰enû, povaÏujeme ãasto za rozhodující<br />
iniciaãní ãas Li, tj. dobu do moÏného<br />
zaãátku koroze v˘ztuÏe. V tomto<br />
pfiíspûvku se pokusíme uvést nûkteré<br />
údaje, které pomohou projektantovi orientovat<br />
se v problematice navrhování<br />
nov˘ch, resp. posuzování stávajících konstrukcí.<br />
Pfiitom bude obvykle pfiedpokládáno,<br />
Ïe poÏadovaná Ïivotnost bude<br />
reprezentována jen iniciaãním ãasem, tj.<br />
Li = L (1b)<br />
Jak bylo naznaãeno v˘‰e, depasivaci<br />
v˘ztuÏe lze oddálit zv˘‰enou kvalitou<br />
b<strong>eton</strong>u nebo zvût‰ením krycí b<strong>eton</strong>ové<br />
vrstvy c. K depasivaci v˘ztuÏe, a tedy<br />
k moÏné iniciaci koroze mÛÏe dojít aÏ<br />
tehdy, kdy pro hloubku zkarbonatované<br />
povrchové vrstvy b<strong>eton</strong>u xc bude platit<br />
xc (Xc , t) = c (2)<br />
Pomocí v˘poãetního modelu lze postup<br />
karbonatace odhadnout a stanovit tak ãas<br />
Li, kdy je splnûna rovnost (2). Depasivace<br />
v˘ztuÏe nastává také pÛsobením voln˘ch<br />
chloridov˘ch iontÛ a ãas Li mÛÏe b˘t dán<br />
okamÏikem, kdy chloridová „fronta“ xCl dosáhne úroveÀ v˘ztuÏe, tj. kdy jiÏ platí<br />
xCl (XCl , t) = c (3)<br />
Pfiitom Xc a XCl jsou vektory zahrnující<br />
veliãiny, které ovlivÀují postup karbonatace<br />
ãi pÛsobení chloridÛ v ãase t. Jsou to<br />
data t˘kající se b<strong>eton</strong>u (sloÏení i zpÛsob<br />
o‰etfiování), obsahu CO2 a relativní vlhkosti<br />
v obklopujícím prostfiedí (pfiíp. jejího<br />
ãasového prÛbûhu), povrchové koncentrace<br />
chloridÛ, pfiíp. dal‰í parametry.<br />
Obvykle jsou to veliãiny, o kter˘ch pfiesné<br />
údaje nejsou známé, resp. které ze své<br />
povahy podléhají jistému rozptylu, a proto<br />
je vhodné pracovat s nimi jako s náhodn˘mi<br />
veliãinami nebo náhodn˘mi funkcemi.<br />
O takov˘ch v˘poãtov˘ch modelech je<br />
pojednáno napfi. v [2], kap. 2, nebo [4].<br />
Posuzování, a tedy i navrhování konstrukcí<br />
se dnes provádí s vyuÏitím metody<br />
dílãích souãinitelÛ spolehlivosti; pfii takovém<br />
postupu v‰ak dosaÏená (teoretická)<br />
úroveÀ spolehlivosti zÛstává projektantovi<br />
„skryta“. Dle souãasn˘ch pfiedpisÛ je alternativnû<br />
moÏno postupovat téÏ pomocí<br />
plnû pravdûpodobnostního pojetí (viz pfiíloha<br />
C Eurokódu EN 1990), kdy se pracuje<br />
s tzv. pravdûpodobností poruchy<br />
pf = P (Z < 0) (4)<br />
Ta se porovnává s hodnotou doporuãené<br />
(návrhové) pravdûpodobnosti pfd. âastûji se v‰ak porovnávají z tûchto pravdûpodobností<br />
odvozené a názornûj‰í<br />
indexy spolehlivosti β. Pro zaji‰tûní správné<br />
funkce konstrukce musí tedy platit<br />
pf < pfd nebo β > βd (5)<br />
Dle EN 1990 a EN 1992 se pfiitom<br />
k trvanlivosti konstrukce pfiímo nepfiihlíÏí,<br />
je respektována jen implicitnû (napfi. stanovením<br />
doporuãené tfiídy b<strong>eton</strong>u<br />
a tlou‰Èky krytí).<br />
Tzv. rezervu spolehlivosti Z pfiíslu‰ného<br />
mezního stavu, lze vyjádfiit ve tvaru<br />
Z= R– S (6)<br />
S pfiedstavuje silov˘ nebo deformaãní<br />
úãinek (od zatíÏení, klimatick˘ch vlivÛ<br />
apod.) a R je odolnost/únosnost (prÛfiezu,<br />
prvku, konstrukce) v pfiípadû mezního<br />
stavu únosnosti, nebo mezní/pfiípustná<br />
hodnota deformace (‰ífiky trhliny aj.) v pfiípadû<br />
mezního stavu pouÏitelnosti.<br />
Veliãiny R i S (a tedy i Z) jsou ve skuteãnosti<br />
funkcemi ãasu – konstrukce postupnû<br />
degraduje a vliv prostfiedí i zatûÏovací<br />
úãinky se v ãase mohou mûnit!<br />
Ukonãení Ïivotnosti „signalizuje“ podmínka<br />
(5), která je vlastnû jen jinou formou<br />
vztahu (1a). Pokud konzervativnûji pfiijmeme<br />
Ïivotnost dle (1b), pak (5) nemusí<br />
rozhodovat a Ïivotnost je rovna iniciaãní<br />
periodû.<br />
Znovu pfiipomeÀme, Ïe vût‰ina veliãin,<br />
které vstupují do modelÛ pro v˘poãet<br />
Z jsou náhodné povahy. DÛsledky této<br />
náhodnosti (rozptylu) mÛÏeme doku-<br />
42 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
mentovat napfi. na údajích o hloubce karbonatace.<br />
Náhodná promûnnost x c mÛÏe<br />
b˘t totiÏ znaãná. V˘znamnû vzrÛstá<br />
s ãasem a se vzrÛstajícím vodním souãinitelem;<br />
není tedy dostaãující hodnotit jen<br />
napfi. stfiední hloubku karbonatace, n˘brÏ<br />
je vhodné brát v úvahu téÏ dal‰í statistické<br />
charakteristiky, napfi. variaãní koeficient<br />
(COV) nebo smûrodatnou odchylku. Orientaãnû<br />
to lze kvantifikovat takto: s nárÛstem<br />
vodního souãinitele z hodnoty 0,35<br />
na 0,65 vzroste variaãní rozpûtí pûtkrát<br />
(pfii RH = 70 %). DÛleÏit˘ je téÏ vliv relativní<br />
vlhkosti; pfii zmûnû z RH 55 % na<br />
85 % mÛÏe vzrÛst souãinitel variace asi<br />
tfiikrát (na hodnotu COV = 0,56!).<br />
Ú ROVNù NÁVRHU NA ÎIVOTNOST<br />
Je tedy zfiejmé, Ïe navrhování b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
konstrukcí s ohledem na jejich Ïivotnost<br />
je komplikovan˘ problém a lze fiíci, Ïe<br />
v souãasné praxi se bûÏnû akceptují velmi<br />
zjednodu‰ené postupy – coÏ ov‰em není<br />
adekvátní v˘znamu a moÏn˘m ekonomick˘m<br />
(i ekologick˘m) dÛsledkÛm!<br />
V posledním období jsou proto vypracovávány<br />
modely degradaãních procesÛ na<br />
pravdûpodobnostním základû, které<br />
umoÏÀují spolehlivostní posuzování Ïivotnosti<br />
konstrukce.<br />
Lze rozli‰it tfii úrovnû modelování pÛsobení<br />
prostfiedí a mechanismÛ degradujících<br />
b<strong>eton</strong>ové konstrukce, a tedy také<br />
úrovnû navrhování (a posuzování) na<br />
Ïivotnost:<br />
• Makro-úroveÀ – jde o postupy bûÏnû<br />
pouÏívané v souãasnosti.<br />
• Mezo-úroveÀ – navrhování s vyuÏitím<br />
jednodu‰‰ích, inÏen˘rsk˘ch modelÛ<br />
degradaãních procesÛ, s pfiihlédnutím<br />
k lokálním vlivÛm prostfiedí.<br />
• Mikro-úroveÀ – plnû pravdûpodobnostní<br />
návrh na cílovou Ïivotnost ãi<br />
posouzení zbytkové Ïivotnosti s podrobn˘m<br />
modelováním degradaãních procesÛ<br />
a vlivÛ prostfiedí.<br />
Makro-úroveÀ navrhování<br />
Postupuje se dle souãasn˘ch norem<br />
a doporuãení, tj. posuzují se pfiíslu‰né<br />
mezní stavy tak, Ïe limitní funkce nejsou<br />
funkcemi ãasu. Pro projektovanou konstrukci<br />
není stanovena specifická návrhová<br />
Ïivotnost, pfiedpokládá se jen, Ïe konstrukce<br />
bude odpovídat doporuãené hodnotû,<br />
u pozemních staveb obvykle pade-<br />
Tab. 1 Hloubka karbonatace v mm pro relativní vlhkost RH, ãas L v rocích a tfiídy b<strong>eton</strong>u<br />
(c CO2 = 800 mg/m 3 )<br />
Fig. 1 Carbonation depth in mm for relative humidity RH service life L in years and classes<br />
of concrete<br />
C30/37<br />
C35/45<br />
C 40/50<br />
C 45/55<br />
RH/L 30 40 50 60 70 80 90<br />
0,4 10,8 12,4 13,9 15,2 16,4 17,6 18,6<br />
0,5 14,0 16,2 18,1 19,8 21,4 22,9 24,3<br />
0,6 14,6 16,8 18,8 20,6 22,3 23,8 25,3<br />
0,7 15,2 17,5 19,6 21,4 23,2 24,8 26,3<br />
0,8 15,7 18,2 20,3 22,3 24,0 25,7 27,3<br />
0,9 16,3 18,8 21,1 23,1 24,9 26,6 28,3<br />
0,4 5,5 6,3 7,1 7,8 8,4 9,0 9,5<br />
0,5 7,2 8,3 9,3 10,2 11,0 11,7 12,4<br />
0,6 7,5 8,6 9,7 10,6 11,4 12,2 12,9<br />
0,7 7,8 9,0 10,0 11,0 11,9 12,7 13,5<br />
0,8 8,1 9,3 10,4 11,4 12,3 13,2 14,0<br />
0,9 8,4 9,7 10,8 11,8 12,8 13,7 14,5<br />
0,4 2,8 3,3 3,6 4,0 4,4 4,7 4,9<br />
0,5 3,7 4,3 4,8 5,3 5,7 6,1 6,4<br />
0,6 3,9 4,5 5,0 5,5 5,9 6,3 6,7<br />
0,7 4,0 4,6 5,2 5,7 6,1 6,6 7,0<br />
0,8 4,2 4,8 5,4 5,9 6,4 6,8 7,2<br />
0,9 4,3 5,0 5,6 6,1 6,6 7,1 7,5<br />
0,4 2,0 2,3 2,6 2,8 3,1 3,3 3,5<br />
0,5 2,6 3,0 3,4 3,7 4,0 4,3 4,6<br />
0,6 2,7 3,2 3,5 3,9 4,2 4,5 4,7<br />
0,7 2,8 3,3 3,7 4,0 4,3 4,6 4,9<br />
0,8 3,0 3,4 3,8 4,2 4,5 4,8 5,1<br />
0,9 3,1 3,5 3,9 4,3 4,7 5,0 5,3<br />
V ùDA A V¯ZKUM<br />
SCIENCE AND RESEARCH<br />
sát let. K tomuto cíli je nutno dodrÏet pfiedepsané,<br />
limitní hodnoty, napfi. pevnostní<br />
tfiídu b<strong>eton</strong>u, krytí v˘ztuÏe, typu a mnoÏství<br />
cementu, dobu o‰etfiování a vodního<br />
souãinitele, obvykle vztaÏené k tzv. expoziãní<br />
tfiídû konstrukce (vliv prostfiedí).<br />
Pfiíkladem jsou tab. 4.1 aÏ 4.5 z [prEN<br />
1992-1] a tab. 5.10-1 v [3] (pÛvodní<br />
zdroj je CEN, Draft prEN 206-1/24,<br />
1999). Pfiitom je udána minimální hodnota<br />
b<strong>eton</strong>ové krycí vrstvy c min, ke které se<br />
pfiiãítá tzv. tolerance ∆c (má reflektovat<br />
oãekávanou nepfiesnost v˘roby a obvykle<br />
je stanovena dle národních doporuãení –<br />
u nás je to jednotnû 10 mm). Minimální<br />
krycí vrstva samozfiejmû musí splÀovat téÏ<br />
poÏadavky na soudrÏnost b<strong>eton</strong>u s ocelí<br />
a poÏadavky protipoÏární (tím se v tomto<br />
textu nezab˘váme).<br />
Mezo-úroveÀ<br />
Návrh je zaloÏen na modelování postupné<br />
degradace materiálÛ s uvaÏováním<br />
vlivÛ prostfiedí v dané lokalitû, pfiihlíÏí se<br />
k cílové (poÏadované) Ïivotnosti sledované<br />
konstrukce. V˘poãty mohou b˘t deterministické<br />
i pravdûpodobnostní. Do této<br />
skupiny lze zafiadit (s jist˘mi v˘hradami)<br />
i tzv. Faktorovou metodu [5] pro odhad<br />
Ïivotnosti.<br />
Mikro-úroveÀ<br />
Zde se pouÏívají zmínûné plnû pravdûpodobnostní<br />
pfiístupy a podrobné (také<br />
pravdûpodobnostní) modely degradaãních<br />
procesÛ. Tyto postupy a modely jsou<br />
dnes jiÏ známy, jak bylo uvedeno, ale jde<br />
o pomûrnû pracné postupy, vyÏadující<br />
znalost fiady pravdûpodobnostních metod<br />
a statistick˘ch údajÛ o vlastnostech konstrukce,<br />
materiálÛ a prostfiedí, coÏ v bûÏné<br />
praxi lze stûÏí uplatnit.<br />
Proto byl v nûkolika pfiípadech v˘zkum<br />
zamûfien také na vytvofiení postupÛ pro<br />
navrhování konstrukcí s ohledem na jejich<br />
Ïivotnost velmi podobn˘ch metodû dílãích<br />
souãinitelÛ spolehlivosti. Jejich praktické<br />
vyuÏívání je ale také doposud neschÛdné,<br />
jelikoÏ hodnoty pfiíslu‰n˘ch souãinitelÛ<br />
nejsou stanoveny/kalibrovány.<br />
Dal‰í prací (zaloÏené na vyuÏití modelu<br />
karbonatace a Ïivotnosti (1b)) je studie<br />
[6]; pro ãeského ãtenáfie je o tom referováno<br />
také v [7]. Pro tfii stupnû agresivity,<br />
dva druhy cementu, krytí 30 a 35 mm,<br />
rÛzné hodnoty vodního souãinitele<br />
asrozli‰ením pro bûÏné ãi horké klima<br />
jsou vypoãteny indexy spolehlivosti vypovídající<br />
o pravdûpodobnosti nedosaÏení<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 43
.<br />
Hloubka karbonatace [mm]<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
V ùDA A V¯ZKUM<br />
SCIENCE AND RESEARCH<br />
Tab. 2 Hloubka karbonatace v mm pro tfiídy b<strong>eton</strong>u a ãas L v rocích (RH = 65 %,<br />
c CO2 = 800 mg/m 3 )<br />
Fig. 2 Carbonation depth in mm for classes of concrete and service life L in years<br />
C/L 30 40 50 60 70 80 90<br />
C30/37 14,9 17,2 19,2 21,0 22,7 24,3 25,8<br />
C35/45 7,6 8,8 9,8 10,8 11,6 12,5 13,2<br />
C 40/50 4,0 4,6 5,1 5,6 6,0 6,5 6,8<br />
C 45/55 2,8 3,2 3,6 3,9 4,3 4,6 4,8<br />
Tab. 3 Hloubka karbonatace v mm pro úrovnû CO 2 v mg/m 3 , ãas L v rocích a tfiídy b<strong>eton</strong>u<br />
(RH = 65 %)<br />
Tab. 3 Carbonation depth in mm for concentration values of ambient CO 2 in mg/m 3 and<br />
service life L in years and classes of concrete (RH = 65 %)<br />
c CO2/L 30 40 50 60 70 80 90<br />
600 12,9 14,9 16,6 18,2 19,7 21,0 22,3<br />
C 30/37 800 14,9 17,2 19,2 21,0 22,7 24,3 25,8<br />
1000 16,6 19,2 21,5 23,5 25,4 27,2 28,8<br />
600 6,6 7,6 8,5 9,3 10,1 10,8 11,4<br />
C 35/45 800 7,6 8,8 9,8 10,8 11,6 12,5 13,2<br />
1000 8,5 9,8 11,0 12,1 13,0 13,9 14,8<br />
600 3,4 4,0 4,4 4,8 5,2 5,6 5,9<br />
C 40/50 800 4,0 4,6 5,1 5,6 6,0 6,5 6,8<br />
1000 4,4 5,1 5,7 6,2 6,7 7,2 7,6<br />
600 2,4 2,8 3,1 3,4 3,7 3,9 4,2<br />
C 45/55 800 2,8 3,2 3,6 3,9 4,3 4,6 4,8<br />
1000 3,1 3,6 4,0 4,4 4,8 5,1 5,4<br />
iniciaãního ãasu rovnému padesáti<br />
rokÛm, tj.<br />
pf = P (Li – 50 < 0) (7)<br />
Pro uvedené situace vychází β = 0,55<br />
aÏ 2,55; podobnû, jak je uvedeno v pfiedchozím,<br />
praktické pouÏití je zatím znemoÏnûno<br />
neexistencí pfiedepsan˘ch ãi<br />
alespoÀ doporuãen˘ch hodnot (institucemi<br />
EU, resp. národními komisemi). Jiná<br />
alternativa takového pfiístupu posuzuje<br />
pravdûpodobnost splnûní podmínky<br />
(2), tj.<br />
xc+std<br />
xc C30/37<br />
xc-std<br />
xc+std<br />
xc C45/55<br />
xc-std<br />
0 20 40 60 80 100<br />
âas [roky]<br />
p f = P (c – x c < 0) (8)<br />
V nedávné dobû byl vztah (8) vyuÏit pfii<br />
posouzení Ïelezob<strong>eton</strong>ové televizní vûÏe<br />
v Olympijském centru v Mnichovû pro Ïivotnost<br />
sto let.<br />
I NFORMACE PRO PRAKTICKÉ<br />
V YUÎITÍ P¤I SOUâASNÉM STAVU<br />
NORMALIZACE<br />
Na základû numerick˘ch studií autorÛ<br />
uvádíme v dal‰ím textu údaje, které mohou<br />
poslouÏit pfii projektování b<strong>eton</strong>ové<br />
Obr. 1 Promûnlivost<br />
hloubky<br />
karbonatace<br />
(std znaãí<br />
smûrodatnou<br />
odchylku)<br />
Fig. 1 Variability of<br />
carbonation<br />
depth<br />
(standard<br />
deviation std)<br />
konstrukce na specifickou Ïivotnost<br />
a pro dal‰í orientaci projektanta v této problematice.<br />
Pfiitom jsme vyuÏili vztah (1b)<br />
apro urãení L i pak model karbonatace dle<br />
Papadakise s funkcí vlivu relativní vlhkosti<br />
dle Matou‰ka (viz [2], odst. 1.2.5.1).<br />
Tento model byl vybrán proto, Ïe poskytl<br />
velmi dobré v˘sledky pfii srovnání s realitou<br />
– viz podrobná studie chladící vûÏe<br />
po 19 letech jejího provozu [8]; kromû<br />
toho je také modelem, kter˘ pfiímo<br />
zohledÀuje vliv koncentrace oxidu uhliãitého<br />
– podrobnûji viz [9].<br />
Jak jiÏ bylo uvedeno, stanovení iniciaãního<br />
ãasu L i je ovlivnûno mnoha faktory.<br />
Abychom udrÏeli pfiijatelnou pfiehlednost,<br />
uvádíme ve formû „tabulek Ïivotnosti“<br />
vÏdy kombinace hodnot tfií rozhodujících<br />
veliãin, odpovídajících splnûní rovnosti<br />
(1b) pro nûkolik typÛ/tfiíd b<strong>eton</strong>u a ãasté/oãekávané<br />
hodnoty koncentrace CO 2,<br />
resp. relativní vlhkosti.<br />
Hodnoty v tabulkách jsou stanoveny pro<br />
stfiední hodnoty zúãastnûn˘ch veliãin.<br />
Tabulku 1 je vhodné vyuÏít v bûÏn˘ch pfiípadech,<br />
kdy s ohledem na splnûní pfiíslu‰n˘ch<br />
mezních stavÛ ãi z v˘robních<br />
a technologick˘ch dÛvodÛ je jiÏ zvolena<br />
tfiída b<strong>eton</strong>u. S ohledem na místní klimatické<br />
pomûry a pro poÏadovanou Ïivotnost<br />
mÛÏeme z tabulky odhadnout<br />
potfiebné krytí v˘ztuÏe (pfii stfiední hodnotû<br />
koncentrace CO 2, zji‰tûné pfii nedávn˘ch<br />
mûfieních v Brnû).<br />
Tabulka 2 ukazuje oãekávané stfiední<br />
hodnoty hloubky karbonatace pfii rÛzném<br />
stáfií konstrukce umístûné v bûÏném venkovním<br />
prostfiedí pro rÛzné tfiídy b<strong>eton</strong>Û.<br />
Tabulka 3 poslouÏí pfii odhadu vlivu koncentrace<br />
CO 2 v pfiípadech, kdy konstrukce<br />
je umístûna v ãistém prostfiedí, resp.<br />
v prostfiedí, kde lze oãekávat postupn˘<br />
nárÛst koncentrace ‰kodlivin. Tabulka 4<br />
pomÛÏe orientovat se pfii úvahách o technologick˘ch<br />
otázkách (rÛzné hodnoty<br />
vodního souãinitele).<br />
DÛsledek moÏného rozptylu hloubky<br />
Tab. 4 Vodní souãinitel pro krytí<br />
c v mm a ãas L v rocích<br />
(RH = 65 %, c CO2 = 800 mg/m 3 )<br />
Tab. 4 Water/cement ratio for cover c in<br />
mm and service life L in years<br />
c/L 30 40 50 60<br />
10 0,42 0,40 0,40 0,39<br />
20 0,50 0,48 0,46 0,45<br />
30 0,59 0,56 0,53 0,51<br />
40 0,68 0,63 0,60 0,58<br />
44 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
Literatura:<br />
[1] Kfiístek V., Mach V., Tepl˘ B., Hájek P.:<br />
Trvale udrÏiteln˘ rozvoj ve vztahu<br />
k b<strong>eton</strong>ov˘m konstrukcím. Stavební<br />
listy, 2002, VIII., 5, 10–14<br />
[2] ·merda Z. a kol.: Îivotnost b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
staveb. Technická kniÏnice TK 4,<br />
Praha, âSSI, 1999<br />
[3] Structural Concrete – Textbook on<br />
Behaviour, Design and Performance,<br />
fib, 1999<br />
[4] Gehlen, Ch.: Probabilistishe<br />
Lebensdauerbemessung von<br />
Stahlb<strong>eton</strong> bauwerken. Deutsher<br />
Ausschuss fuer Stahlb<strong>eton</strong>, 510,<br />
Berlin 2000<br />
[5] Tepl˘ B.: Odhady Ïivotnosti konstrukcí<br />
– metoda souãinitelÛ. Stavební<br />
obzor, 1999, 5, 137–139<br />
karbonatace vlivem rozptylÛ rozhodujících<br />
veliãin naznaãuje obr. 1, kde je pro dva<br />
druhy b<strong>eton</strong>u znázornûn nárÛst hloubky<br />
karbonatace v ãase nejen stfiední hodnotou,<br />
ale téÏ zvût‰en˘, resp. zmen‰en˘<br />
o smûrodatnou odchylku (pro COV =<br />
15 %); mezi okrajov˘mi kfiivkami se tedy<br />
Doc . Ing. Vladimír Weiss, CSc., dlouholet˘<br />
vûdecko-v˘zkumn˘ a pedagogick˘<br />
pracovník âVUT opustil tento svût po<br />
zákefiné nemoci 12. listopadu t.r.<br />
Doc. Ing. Vladimír Weiss, CSc., se narodil<br />
23. ãervence 1929 v Praze. Po maturitû<br />
v roce 1948 na La Gardovû reálném<br />
gymnáziu v Praze se stal posluchaãem<br />
Fakulty inÏen˘rského stavitelství âVUT,<br />
obor konstrukãnû dopravní. Po absolvovaní<br />
vysoké ‰koly v roce 1953 nastoupil do<br />
Státního úfiadu plánovacího, kde krátce<br />
pÛsobil jako referent v oddûlení stavebnictví.<br />
V roce 1953 byl pfiijat na základû<br />
[6] Zilch K., Schiessl A.: The<br />
Determination of the Nominal<br />
Concrete Cover by Durability Design,<br />
Doc. CEN/TC 250/SC 2, 2001<br />
[7] Procházka J.: Krycí vrstvy v˘ztuÏe<br />
a Ïivotnost b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí.<br />
Sb. konf. Technologie, provádûní<br />
a kontrola b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí<br />
2002, âSB, Praha, 192–201<br />
[8] Ker‰ner Z., Novák D., Tepl˘ B.,<br />
Bohdaneck˘ V.: Karbonatace b<strong>eton</strong>u,<br />
koroze v˘ztuÏe a Ïivotnost chladící<br />
vûÏe. Sanace, 1996, 4, 21–23<br />
[9] Králová H., Tepl˘ B.: Koncentrace<br />
oxidu uhliãitého – karbonatace<br />
b<strong>eton</strong>u – koroze v˘ztuÏe. B<strong>eton</strong> <strong>TKS</strong>,<br />
2001, 5, 44–45<br />
nachází cca 66 % moÏn˘ch pfiípadÛ).<br />
Zfietelnû lze pozorovat pfiízniv˘ vliv vy‰‰í<br />
tfiídy b<strong>eton</strong>u.<br />
Z ÁVùR<br />
Bylo ukázáno, Ïe navrhování ãi posuzování<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí s ohle-<br />
konkurzu na vûdeckou aspiranturu v Ústavu<br />
teoretické a aplikované mechaniky<br />
âSAV v Praze, kde získal v roce 1958 vûdeckou<br />
hodnost kandidáta technick˘ch<br />
vûd. V letech 1959 aÏ 1963 pracoval<br />
vÚTAM âSAV a od roku 1964 v Kloknerovû<br />
ústavu âVUT jako vûdeck˘ pracovník.<br />
V letech 1964 aÏ 67 úspû‰nû absolvoval<br />
postgraduální studium teoretické fyziky na<br />
Matematicko-fyzikální fakultû Karlovy university.<br />
V roce 1969 byl zvolen do vûdecké<br />
rady Kloknerova ústavu a stal se jejím<br />
vûdeck˘m tajemníkem. V roce 1971 pfie-<br />
‰el na Stavební fakultu âVUT a to nejprve<br />
na katedru stavebních hmot a v roce<br />
1980 na katedru b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí<br />
a mostÛ. V roce 1992 byl jmenován docentem<br />
pro obor b<strong>eton</strong>ové stavby na<br />
Stavební fakultû âVUT v Praze.<br />
Vûdecká práce docenta Weisse je velmi<br />
rozsáhlá a rÛznorodá. Vûnoval se problematice<br />
konstrukãních plastÛ a kompozitÛ,<br />
rekonstrukcím a stavebním technologiím.<br />
Ojeho ãinorodosti svûdãí i 33 pfiihlá‰en˘ch<br />
patentÛ. Po fiadu let mu byla svûfiena<br />
do péãe laboratofi katedry b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
konstrukcí a mostÛ. Jak v Kloknerovû ústavu<br />
tak na Stavební fakultû se vûnoval<br />
experimentální ãinnosti zejména v oblasti<br />
V ùDA A V¯ZKUM<br />
SCIENCE AND RESEARCH<br />
dem na specifickou Ïivotnost je komplexní<br />
a obtíÏn˘ úkol; pfiitom zásadní úprava<br />
norem a pfiedpisÛ se v této souvislosti dá<br />
oãekávat aÏ asi v horizontu deseti let (dle<br />
odhadu fie‰itelÛ evropského projektu – viz<br />
www.duranetwork.com). V pfiedchozím<br />
odstavci ãlánku jsou proto autory pfiipraveny<br />
orientaãní hodnoty a souvislosti<br />
základních veliãin ve formû tzv. matic<br />
Ïivotnosti pro celou ‰kálu situací, které<br />
mohou navrhování usnadnit jiÏ dnes, a to<br />
bez dal‰ích, podrobnûj‰ích anal˘z.<br />
Práce byla podporována projekty GAâR,<br />
zejména projekty ã. 103/02/1030<br />
a103/02/1161.<br />
Prof. Ing. Bfietislav Tepl˘, CSc.<br />
e-mail: teply.b@fce.vutbr.cz<br />
Doc. RNDr. Pavla Rovnaníková, CSc.<br />
e-mail: rovnanikova.p@fce.vutbr.cz<br />
oba: CHE FAST VUT v Brnû<br />
ÎiÏkova 17, 602 00 Brno<br />
Ing. Zbynûk Ker‰ner, CSc.<br />
ÚSM FAST VUT v Brnû<br />
Vevefií 95, 662 37 Brno<br />
e-mail: kersner.z@fce.vutbr.cz<br />
technologie b<strong>eton</strong>u a zesilování. Byl<br />
úspû‰n˘m fie‰itelem fiady v˘zkumn˘ch<br />
úkolÛ a v˘sledky sv˘ch prací publikoval na<br />
konferencích a v mnoha odborn˘ch ãláncích.<br />
Pedagogickou ãinnost zahájil na Vysoké<br />
‰kole zemûdûlské, kde v roce 1962 aÏ 63<br />
pfiedná‰el b<strong>eton</strong>ové stavitelství a stavební<br />
mechaniku. Na Stavební fakultû se vûnoval<br />
v˘uce stavebních hmot a pozdûji<br />
v˘uce b<strong>eton</strong>ov˘ch a zdûn˘ch konstrukcí<br />
a jejich rekonstrukcím. Stál u zrodu volitelného<br />
pfiedmûtu „Speciální b<strong>eton</strong>y a jejich<br />
pouÏití“.<br />
Neménû v˘znamná je i dal‰í ãinnost<br />
docenta Weisse, zejména je tfieba uvést<br />
jeho spolupráci s praxí, práce na pfiípravû<br />
norem a osvûtovou práci – pfiedná‰ky pro<br />
odbornou i laickou vefiejnost, aktivní úãast<br />
na konferencích doma i v zahraniãí, organizaci<br />
workshopÛ âVUT a ãinnost ve Vûdeckotechnické<br />
spoleãnosti a âeské spoleãnosti<br />
pro mechaniku pfii âSAV.<br />
Docent Weiss pro nás zÛstává pfiíkladem<br />
vytrvalosti v pfiekonávání pfiekáÏek<br />
a snahou dospût vÏdy k reáln˘m fie‰ením.<br />
V‰ichni spolupracovníci na nûho budou<br />
dlouho vzpomínat.<br />
Prof. Ing. TomበVanûk, DrSc.<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 45
V ùDA A V¯ZKUM<br />
SCIENCE AND RESEARCH<br />
M ù¤ENÍ SOUâASNÉHO P¤ENOSU VODY A CHLORIDÒ JAKO<br />
P ODKLAD PRO PREDIKCI KOROZE V¯ZTUÎE V BETONU<br />
MEASUREMENT O F T HE SIMULTANEOUS TRANSFER OF WATER<br />
AND CHLORIDES AS A BASIS FOR THE PREDICTION<br />
OF CORROSION OF REINFORCEMENT IN CONCRETE<br />
P AVLA R OVNANÍKOVÁ,<br />
Z B Y·EK P A VLÍK, ROBERT â ERN¯<br />
V práci je popsána experimentální anal˘za<br />
kombinovaného transportu vody<br />
a chloridÛ v cementové maltû. Na základû<br />
klasického jednorozmûrného experimentu<br />
nasákání nûkolika druhÛ cementov˘ch<br />
malt vodn˘m roztokem chloridÛ<br />
je urãen jak difúzní souãinitel pro chloridy<br />
v závislosti na koncentraci chloridÛ,<br />
tak i souãinitel vlhkostní vodivosti v závislosti<br />
na obsahu vody.<br />
This paper describes experimental analysis<br />
of the combined transfer of water<br />
and chlorides in cement mortar. Based<br />
on a classic 1-D experiment of absorption<br />
of water solution of chlorides into<br />
several types of cement mortars, the diffusion<br />
coefficient for chlorides in relation<br />
to chloride concentration is determined.<br />
Similarly, the moisture conductivity coefficient<br />
in relation to the water content is<br />
determined.<br />
Koroze ocelové v˘ztuÏe v b<strong>eton</strong>u je závislá<br />
na koncentraci hydroxidov˘ch iontÛ<br />
a chloridÛ nebo jin˘ch iontÛ v pórovém<br />
roztoku, a také na moÏnosti difúze kyslíku<br />
a vody krycí vrstvou. Ocelová v˘ztuÏ na<br />
svém povrchu vytváfií v prostfiedí s vysokou<br />
koncentrací hydroxidov˘ch iontÛ<br />
v b<strong>eton</strong>u pasivní vrstvu, tvofienou oxidy<br />
Ïeleza, které pevnû lpí na jejím povrchu.<br />
Koroze v˘ztuÏe v b<strong>eton</strong>u probíhá nejãastûji<br />
jako elektrochemick˘ proces, kter˘<br />
zahrnuje anodickou reakci – oxidaci Ïeleza<br />
a katodick˘ proces – kyslíkovou depolarizaci<br />
v alkalickém prostfiedí.<br />
Korozi v˘ztuÏe v˘znamnû ovlivÀuje pfiítomnost<br />
vodou rozpustn˘ch chloridÛ, jeÏ<br />
zpÛsobují destrukci pasivaãní vrstvy na<br />
oceli. Chloridy se vyskytují zejména u silniãních<br />
a mostních staveb, neboÈ chlorid<br />
sodn˘, nûkdy chlorid vápenat˘, se pouÏívají<br />
jako rozmrazovací prostfiedky pfii zimní<br />
údrÏbû vozovek.<br />
Transport chloridov˘ch iontÛ k v˘ztuÏi je<br />
vût‰inou povaÏován za difúzní proces. Je-<br />
li koncentrace chloridÛ na povrchu b<strong>eton</strong>u<br />
vy‰‰í neÏ v jeho struktufie, pak koncentraãní<br />
gradient vyvolává jejich tok do<br />
porézního materiálu difúzí. Na základû<br />
zji‰tûní difúzních koeficientÛ je moÏno<br />
predikovat korozi ocelové v˘ztuÏe v b<strong>eton</strong>u<br />
a následnû i Ïivotnost daného Ïelezob<strong>eton</strong>ového<br />
prvku ãi konstrukce.<br />
Vût‰ina pouÏívan˘ch modelÛ popisujících<br />
difúzi chloridov˘ch iontÛ je jednoduchá<br />
a je zaloÏena na pouÏití Fickovy difúzní<br />
rovnice pro koncentraci chloridÛ s konstantním<br />
difúzním souãinitelem a s konstantními<br />
poãáteãními a okrajov˘mi podmínkami,<br />
∂C<br />
= Ddivg radC<br />
∂t<br />
(1)<br />
C(0, t) (2)<br />
C(∝, t) (3)<br />
C(x, t) (4)<br />
Rovnice (1) s poãáteãními a okrajov˘mi<br />
podmínkami (2) aÏ (4) má velmi jednoduché<br />
matematické fie‰ení, napfi. [1]:<br />
(5)<br />
coÏ je hlavní dÛvod jejího ãastého pouÏívání.<br />
Tento model byl pouÏit napfiíklad<br />
Tuuttim [2], Costou and Appl<strong>eton</strong>em [3]<br />
a mnoh˘mi dal‰ími. Nûktefií z autorÛ uva-<br />
Ïují povrchovou koncentraci chloridÛ jako<br />
funkci odmocniny ãasu, nebo v obecnûj-<br />
‰ím tvaru (napfi. Costa a Appl<strong>eton</strong> [3])<br />
jako obecnou mocninnou funkci ãasu,<br />
C0(t)=C1tn ⎡ ⎛ x ⎞⎤<br />
C( x, t)= C0⎢ −erf<br />
⎜ ⎟⎥<br />
,<br />
⎣⎢<br />
⎝ Dt ⎠⎦⎥<br />
,<br />
(6)<br />
kde C1 je povrchová koncentrace chloridÛ<br />
po jednom roce, t je ãas vyjádfien˘ v letech,<br />
n je empirick˘ koeficient.<br />
Nejvût‰ím nedostatkem v˘‰e zmínûn˘ch<br />
modelÛ je pfiedpoklad konstantního<br />
difúzního souãinitele a fakt, Ïe zanedbávají<br />
vliv transportu vody na transport chemick˘ch<br />
slouãenin. Na základû namûfie-<br />
1<br />
2<br />
n˘ch koncentraãních profilÛ nemÛÏe b˘t<br />
prakticky nikdy urãena jedna jediná hodnota<br />
difúzního souãinitele, zejména<br />
pokud jsou tato mûfiení provádûna v del-<br />
‰ím ãasovém úseku. Difúzní souãinitel se<br />
pak jeví jako funkce ãasu. Pfiesto se tyto<br />
modely ukázaly jako pouÏitelné pfii<br />
mnoha praktick˘ch aplikacích, protoÏe<br />
hodnoty vypoãítan˘ch difúzních souãinitelÛ<br />
lze vzájemnû porovnat u rÛzn˘ch typÛ<br />
b<strong>eton</strong>Û ãi u vzorkÛ vystaven˘ch okolním<br />
prostfiedím s odli‰nou charakteristikou.<br />
Pro podrobnûj‰í anal˘zu závislosti souãinitele<br />
difúze na koncentraci solí je tfieba<br />
pouÏít více propracovan˘ch metod pro<br />
anal˘zu mûfien˘ch profilÛ solí. VyuÏití tûchto<br />
metod není ãasté; jednou z v˘jimek je<br />
práce Tumidajskiho [4], kter˘ pro urãení<br />
difúzního souãinitele pro chloridy pouÏil<br />
klasickou Boltzmann-Matanovu anal˘zu.<br />
V této práci je popsán dal‰í krok ve v˘voji<br />
podrobné anal˘zy kombinovaného transportu<br />
vody a chloridÛ v b<strong>eton</strong>u. Na základû<br />
klasického jednorozmûrného experimentu<br />
nasákání nûkolika druhÛ cementov˘ch<br />
malt vodn˘m roztokem chloridÛ je<br />
urãen difúzní souãinitel pro chloridy<br />
vzávislosti na koncentraci chloridÛ i souãinitel<br />
vlhkostní vodivosti v závislosti na<br />
obsahu vody. Z dÛvodu porovnání a ovûfiení<br />
zji‰tûn˘ch hodnot je vlhkostní vodivost<br />
urãena také na základû klasického<br />
mûfiení nasákavosti destilovanou vodou.<br />
U RâENÍ DIFÚZNÍCH SOUâINITELÒ<br />
JestliÏe pfiedpokládáme transport solí<br />
pouze pomocí difúze, v˘poãet difúzních<br />
koeficientÛ v závislosti na koncentraci solí<br />
z namûfien˘ch profilÛ solí mÛÏe b˘t proveden<br />
pomocí obdobn˘ch inverzních<br />
metod jako pfii urãení souãinitele vlhkostní<br />
vodivosti v závislosti na obsahu vody<br />
nebo pfii urãení souãinitele tepelné vodivosti<br />
v závislosti na teplotû.<br />
Na základû pfiedchozích zku‰eností<br />
s fie‰ením inverzních úloh difúze vody<br />
a vedení tepla [4] je v práci pro urãení<br />
závislosti D(C) pouÏita metoda Matanova<br />
[5], [6], která je v souãasné praxi nejroz‰í-<br />
46 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
fienûj‰í pro inverzní anal˘zu vlhkostních<br />
profilÛ, a metoda dvojné integrace [6],<br />
[7], která se v pfiedchozích pracích ukázala<br />
jako velmi spolehlivá. Metoda dvojné<br />
integrace, navrÏená Drchalovou a âern˘m<br />
[6], patfií mezi vícekfiivkové metody na<br />
rozdíl od Matanovy metody, která je zalo-<br />
Ïena na anal˘ze jedné kfiivky.<br />
P OPIS Mù¤EN¯CH VZORKÒ<br />
A MATERIÁLÒ<br />
Pro mûfiení byly pouÏity vzorky cementové<br />
malty. SloÏení smûsi cementové malty<br />
bylo následující: portlandsk˘ cement –<br />
450 g, pro rÛzné skupiny vzorkÛ byly pou-<br />
Ïity tfii typy cementu; CEM I 42,5 R a CEM<br />
I52,5 R (Lafarge Cement, a. s.), CEM<br />
I 42,5 R (Cementárny a vápenky Prachovice,<br />
a. s.), zku‰ební kfiemenn˘ písek<br />
se souvislou zrnitostí I, II, III (zbytky na<br />
sítech 1,6 mm 2 %, na 1 mm 35 %, na<br />
0,5 mm 66 %, na 0,16 mm 85 %, na<br />
0,08 mm 99,3 %) – 1350 g, voda –<br />
225 g. Smûs byla dána do forem a zhutnûna.<br />
Po 24 hodinách byly vzorky vyjmuty<br />
z forem a uloÏeny do prostfiedí se<br />
100% relativní vlhkostí po dobu 27 dní.<br />
Poté byly vzorky vysu‰eny ponecháním<br />
volnû v laboratofii (relativní vlhkost 45 %,<br />
teplota mezi 20 ±2 °C) tak dlouho, aÏ se<br />
obsah vlhkosti ustálil na konstantní hodnotû.<br />
Následnû byly podélné stûny zku-<br />
‰ebních tûles vodotûsnû a parotûsnû izolovány<br />
nátûrem expoxidov˘m lakem.<br />
E XPERIMENTÁLNÍ V¯SLEDKY<br />
A DISKUSE<br />
Uspofiádání experimentÛ bylo stejné jako<br />
u bûÏn˘ch sorpãních experimentÛ. Vzorky<br />
byly vystaveny svou ãelní plochou 40<br />
x 40 mm pÛsobení roztoku NaCl s koncentrací<br />
18,195 g Cl – v jednom litru roztoku.<br />
Experiment probíhal ve tfiech ãasov˘ch<br />
intervalech, 1 hod., 24 hod. a 7 dní,<br />
pro tfii rÛzné skupiny vzorkÛ. Po tomto<br />
ãase byly vzorky rozfiezány na osm kusÛ<br />
a byl stanoven obsah vody a koncentrace<br />
chloridÛ. Obsah vody byl urãen gravimetrickou<br />
metodou váÏením vlhk˘ch a such˘ch<br />
vzorkÛ. Pro stanovení koncentrace<br />
chloridÛ byly rozfiezané vzorky rozemlety<br />
s pouÏitím vibraãního ml˘nu na zrna<br />
men‰í neÏ 0,063 mm. Poté bylo 10 g<br />
rozemletého vzorku louÏeno ve 180 ml<br />
destilované vody o teplotû 80 °C. Obsah<br />
chloridÛ ve v˘luhu byl stanoven titrací roztokem<br />
dusiãnanu rtuÈnatého za pouÏití<br />
nitroprusidu sodného jako indikátoru.<br />
Na obrázcích 1 a 2 jsou zobrazeny typic-<br />
Obr. 1 Profily koncentrací<br />
chloridÛ – CEM I 42,5<br />
RLafarge Cement, a. s.<br />
Fig. 1 Profiles of chloride<br />
concentrations – CEM I<br />
42.5 R Lafarge<br />
Cement, a. s.<br />
Obr. 2 Vlhkostní profily – CEM<br />
I 42,5 R Lafarge<br />
Cement, a. s.<br />
Fig. 2 Moisture profiles<br />
– CEM I 42.5 R<br />
Lafarge Cement, a. s.<br />
Obr. 3 Profily koncentrace<br />
chloridÛ, koncentrace<br />
uvedena v g Cl - ve<br />
100 gvody v pórech –<br />
CEM I 42,5 R Lafarge<br />
Cement, a. s.<br />
Fig. 3 Profiles of chloride<br />
concentrations;<br />
concentration given in<br />
g of Cl in 100 g of water<br />
inpores - CEM I 42.5 R<br />
Lafarge Cement, a. s.<br />
ké namûfiené profily koncentrace solí<br />
a vlhkosti. Namûfiené profily dal‰ích typÛ<br />
cementov˘ch malt jsou obdobné. Na<br />
základû namûfien˘ch v˘sledkÛ lze konstatovat,<br />
Ïe voda proniká do vzorku mnohem<br />
rychleji neÏ chloridy. JiÏ po 24 hodinách<br />
pronikání roztoku do vzorku mÛÏeme<br />
pozorovat, Ïe namûfiené koncentrace<br />
chloridÛ v blízkosti povrchu vzorkÛ byly<br />
podstatnû vy‰‰í neÏ koncentrace v pronikajícím<br />
roztoku, coÏ je zobrazeno na<br />
obr. 3, kde jsou uvedeny koncentrace<br />
chloridÛ v g Cl – na 100 g vody obsaÏené<br />
v pórech. Domníváme se tedy, Ïe ãást<br />
chloridov˘ch iontÛ je patrnû vázána na<br />
stûny pórÛ cementové matrice.<br />
Ze zji‰tûn˘ch prÛbûhÛ difúzních souãinitelÛ<br />
pro soli (obr. 4a, b) a vlhkostních vodivostí<br />
(obr. 5a, b) spoãítan˘ch Matanovou<br />
metodou a metodou dvojné integrace<br />
je patrné, Ïe vliv pouÏitého cementu<br />
na transportní koeficienty je relativnû<br />
mal˘ v rozsahu nízk˘ch a stfiedních<br />
vlhkostí, zatímco v oblastech s vysokou<br />
vlhkostí je tento vliv ponûkud vy‰‰í.<br />
Obrázky 6 a 7 ukazují podstatné rozdíly<br />
v difúzních a vlhkostních souãinitelích<br />
V ùDA A V¯ZKUM<br />
SCIENCE AND RESEARCH<br />
0,00<br />
0 0,02 0,04 0,06 0,08<br />
Vzdálenost [m)<br />
0,1 0,12 0,14 0,16<br />
spoãítan˘ch pouÏit˘mi metodami (viz.<br />
v˘‰e). Nejvy‰‰í hodnoty obou poãítan˘ch<br />
parametrÛ byly získány pouÏitím Matanovy<br />
metody pro kfiivky korespondující 24<br />
hodinám pronikání roztoku, nejniωí hodnoty<br />
byly získány také s pouÏitím Matanovy<br />
metody pro ãas pronikání 168 hodin.<br />
V˘sledky získané metodou dvojné<br />
integrace leÏí mezi tûmito hodnotami. Ze<br />
zji‰tûn˘ch hodnot je patrná ãasová závislost<br />
difúzního koeficientu solí i souãinitele<br />
vlhkostní vodivosti. Tento efekt byl pozorován<br />
u v‰ech pouÏit˘ch typÛ cementu.<br />
Pro objasnûní dÛvodu zji‰tûn˘ch rozdílÛ<br />
urãen˘ch vlhkostních vodivostí a souãinitelÛ<br />
difúze pro soli byl proveden je‰tû pfiídavn˘<br />
test nasákavosti destilovanou<br />
vodou, a to za stejn˘ch podmínek a se<br />
stejn˘mi typy cementové malty. V˘sledky<br />
tohoto experimentu jsou zobrazeny na<br />
obr. 8 a 9. Porovnáním namûfien˘ch vlhkostních<br />
profilÛ v obr. 2 a profilÛ v obr. 8<br />
je zfiejmé, Ïe transport vody v pfiípadû<br />
pronikání roztoku chloridÛ do pórového<br />
systému cementové malty byl v ãase<br />
24 h rychlej‰í a v ãase 168 h pomalej‰í,<br />
neÏ v pfiípadû pronikání destilované vody.<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 47<br />
Koncentrace chloridÛ [% kg/kg]<br />
Hmotnostní vlhkost [% kg/kg]<br />
Konc. chloridÛ [g/100 g vody v pórech]<br />
0,30<br />
0,25<br />
0,20<br />
0,15<br />
0,10<br />
0,05<br />
8,00<br />
7,00<br />
6,00<br />
5,00<br />
4,00<br />
3,00<br />
2,00<br />
1,00<br />
0,00<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
1 hodina<br />
24 hodin<br />
7 dní<br />
1 hodina<br />
24 hodin<br />
7 dní<br />
0 0,02 0,04 0,06 0,08 0,1 0,12 0,14 0,16<br />
Vzdálenost [m]<br />
1 hodina<br />
24 hodin<br />
7 dní<br />
0<br />
0 0,05<br />
0,1 0,15<br />
Vzdálenost [m]
V ùDA A V¯ZKUM<br />
SCIENCE AND RESEARCH<br />
Obr. 4a Souãinitel difúze<br />
chloridÛ spoãítan˘<br />
metodou dvojné<br />
integrace<br />
Fig. 4a Diffusion coefficient<br />
of chlorides<br />
calculated by double<br />
integration<br />
Obr. 4b Souãinitel difúze<br />
chloridÛ spoãítan˘<br />
Matanovou metodou,<br />
kfiivka 168 h<br />
Fig. 4b Diffusion coefficient<br />
of chlorides<br />
calculated by Matan’s<br />
method, curve 168 h<br />
Obr. 5a Souãinitel vlhkostní<br />
vodivosti získan˘<br />
metodou dvojné<br />
integrace<br />
Fig. 5a Diffusion conductivity<br />
coefficient calculated<br />
by double integration<br />
Obr. 5b Souãinitel vlhkostní<br />
vodivosti získan˘<br />
Matanovou metodou,<br />
kfiivka 168 h<br />
Fig. 5b Diffusion conductivity<br />
coefficient calculated<br />
by Matan’s method,<br />
curve 168 h<br />
Na základû pfiedchozích mûfiení proveden˘ch<br />
na jin˘ch materiálech lze fiíci, Ïe<br />
vypoãítané závislosti vlhkostní vodivosti<br />
v závislosti na obsahu vlhkosti uvedené<br />
v obr. 9 mají obdobn˘ prÛbûh a neobjevují<br />
se zde Ïádné systematické diference<br />
jako v pfiípadû pronikání roztokÛ chloridÛ.<br />
Na základû uveden˘ch mûfiení mÛÏeme<br />
formulovat následující hypotézu vysvûtlující<br />
mechanizmus kombinovaného transportu<br />
vody a chloridÛ v cementové maltû.<br />
Chlorid sodn˘ pfiedstavuje klasick˘ pfiíklad<br />
iontové vazby. Disociuje ve vodû za tvorby<br />
hydratovan˘ch iontÛ<br />
Souãinitel difúze chloridÛ [m 2 /s]<br />
Souãinitel difúze chloridÛ [m 2 /s]<br />
Souãinitel vlhkostní vodivosti [m 2 /s]<br />
Souãinitel vlhkostní vodivosti [m 2 /s]<br />
1,00E-08<br />
8,00E-09<br />
6,00E-09<br />
4,00E-09<br />
2,00E-09<br />
CEM I 42.5 R Prachovice<br />
CEM I 42.5 R Lafarge<br />
CEM I 52.5 R Lafarge<br />
0,00E+00<br />
0,00E+00 5,00E-02 1,00E-01 1,50E-01 2,00E-01<br />
Koncentrace chloridÛ [% kg/kg]<br />
5,00E-09<br />
4,00E-09<br />
3,00E-09<br />
2,00E-09<br />
1,00E-09<br />
0,00E+00<br />
0,00E+00 5,00E-02 1,00E-01 1,50E-01 2,00E-01 2,50E-01<br />
Koncentrace chloridÛ [% kg/kg]<br />
4,00E-08<br />
3,00E-08<br />
2,00E-08<br />
1,00E-08<br />
CEM I 42.5 R Prachovice<br />
CEM I 42.5 R Lafarge<br />
CEM I 52.5 R Lafarge<br />
0,00E+00<br />
0,00E+00 2,00E+00 4,00E+00 6,00E+00 8,00E+00 1,00E+01<br />
4,00E-08<br />
3,00E-08<br />
2,00E-08<br />
1,00E-08<br />
CEM I 42.5 R Prachovice<br />
CEM I 42.5 R Lafarge<br />
CEM I 52.5 R Lafarge<br />
CEM I 42.5 R Prachovice<br />
CEM I 42.5 R Lafarge<br />
CEM I 52.5 R Lafarge<br />
Hmotnostní vlhkost [% kg/kg]<br />
0,00E+00<br />
0,00E+00 2,00E+00 4,00E+00 6,00E+00 8,00E+00 1,00E+01<br />
Hmotnostní vlhkost [% kg/kg]<br />
NaCl +H 2O → Na + (aq) + Cl - (aq). (7)<br />
Podle Paulinga [8] má vazba v NaCl<br />
55,5 % iontového charakteru. Stûny pórÛ<br />
v silikátovém materiálu jsou tvofieny slouãeninami,<br />
které obsahují vazbu Si–O, která<br />
má rovnûÏ polární charakter se stejn˘m<br />
procentem iontovosti. Proto adsorpce<br />
iontÛ, pfiítomn˘ch v pronikajícím roztoku,<br />
jeÏ je zaloÏena na van der Waalsov˘ch silách,<br />
je velmi silná. Vazba mezi kyslíkem<br />
a vodíkem ve vodû má také polární charakter<br />
a v˘sledkem toho je tvorba vodíkov˘ch<br />
mÛstkÛ mezi molekulami vody<br />
a dále van der Waalsovy vazby realizované<br />
mezi molekulami vody a vazbou Si–O<br />
na povrchu pórÛ. Tyto vazby jsou ov‰em<br />
slab‰í neÏ vazby mezi disociovan˘mi ionty<br />
Na + aCl - , pfiestoÏe je náboj tûchto iontÛ<br />
ãásteãnû sníÏen obklopujícími molekulami<br />
polární vody. V dÛsledku silné adsorpce<br />
na stûnách pórÛ je ãást iontÛ znehybnûna<br />
a nemÛÏe se zúãastnit transportního<br />
procesu v roztoku. Tento jev by mohl<br />
b˘t popsán modely, vyuÏívajícími vazebné<br />
izotermy jako parametr ukládání iontÛ pfii<br />
transportu solí, viz [4]. Experimenty pouÏité<br />
jako podklad pro ãlánek ov‰em nezahrnovaly<br />
mûfiení vazebn˘ch izoterem, tak-<br />
Ïe není moÏno dûlat dal‰í závûry v tomto<br />
smûru.<br />
Dále je tfieba poznamenat, Ïe molekuly<br />
vody nemohou b˘t v pfiítomnosti disociovan˘ch<br />
iontÛ adsorbovány na stûnách<br />
pórÛ v takové mífie jako za bûÏného stavu,<br />
kdy nejsou pfiítomny ionty chloridÛ, proto-<br />
Ïe ãást potenciálních van der Waalsov˘ch<br />
vazeb je právû pfiítomností iontÛ chloridÛ<br />
blokována. Z toho dÛvodu jsou molekuly<br />
vody transportovány kapilárními silami<br />
rychleji a ve vût‰í mífie neÏ obvykle a transportní<br />
koeficienty jsou vy‰‰í. Tento efekt<br />
vede po urãité dobû k ãásteãnému oddûlení<br />
molekul vody a iontÛ chloridÛ v roztoku,<br />
dochází k zfiedûní roztoku v místû<br />
postupující fronty a molekuly vody v této<br />
oblasti mohou b˘t adsorbovány na stûnách<br />
pórÛ mnohem snadnûji, stejnû jako<br />
v pfiípadû, kdy v roztoku nejsou chloridy<br />
disociovány. Tím dochází ke sníÏení transportních<br />
koeficientÛ oproti poãáteãní fázi<br />
a vy‰‰í viskozita roztoku chloridÛ v porovnání<br />
s destilovanou vodu hraje v˘znamnou<br />
roli pro rychlost transportu. Souãinitel<br />
difúze solí klesá, protoÏe mnoÏství iontÛ<br />
vázan˘ch na stûny pórÛ uÏ není tak vysoké,<br />
a zaãíná pfievládat transport iontÛ<br />
vroztoku. Toto tvrzení mÛÏe b˘t podpofieno<br />
i skuteãností, Ïe difúzní koeficienty<br />
chloridÛ (viz. obr. 4) urãené pro ãas pronikání<br />
roztoku 168 hodin jsou pro vy‰‰í<br />
koncentrace blízké hodnotám difúzního<br />
koeficientu NaCl ve vodû (1,67 x 10 –9<br />
m 2 /s – viz. [9]).<br />
Z ÁVùR<br />
Teoretické a experimentální studie zab˘vající<br />
se kombinovan˘m transportem vody<br />
a solí patfií k aktuálním tématÛm pfii<br />
popisu transportních jevÛ v materiálech<br />
na bázi cementu. V ãlánku jsme se pokusili<br />
popsat problém mechanizmu souãasného<br />
pfienosu vody a chloridÛ v ce-<br />
48 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
mentové maltû s pouÏitím jednoduch˘ch<br />
experimentÛ a jednoduch˘ch vyhodnocovacích<br />
metod zaloÏen˘ch na difúzním<br />
modelu transportu vody a solí. Aãkoli tento<br />
typ modelu není jedin˘m, kter˘ mÛÏe<br />
b˘t pouÏit pro modelování transportu<br />
vody v materiálech na bázi cementu, jeho<br />
jednoduchost ho ãiní vhodn˘m pro anal˘zu<br />
základních jevÛ, které potom mohou<br />
b˘t v komplexnûj‰ích modelech uvedeny<br />
do souvislostí.<br />
Anal˘za provedená v této práci ukázala,<br />
Ïe popis transportu chloridÛ v materiálech<br />
na bázi cementu musí b˘t vÏdy proveden<br />
v kombinaci s transportem vody. Experimenty<br />
také potvrdily, Ïe aplikace vazebné<br />
izotermy iontÛ v matematick˘ch modelech<br />
transportu vody a solí je nezbyt-<br />
Literatura<br />
[1] Carslaw H. S., Jaeger J. C.:<br />
Conduction of Heat in Solids, Oxford<br />
– Clarendom Press, 1959<br />
[2] Tuuti K.: Corosion of Steel in<br />
Concrete, Swedish Cement and<br />
Concrete Research Institute,<br />
Stockholm, 1982<br />
[3] Costa A., Appl<strong>eton</strong> J.: Chloride penetration<br />
into concrete in marine environment<br />
– Part II: Prediction of long<br />
term chloride penetration. Mat. and<br />
Struct., vol. 32, pp. 354-359, 1999<br />
[4] âern˘ R., Rovnaníková P.: Transport<br />
Processes in Concrete, London,<br />
2002<br />
[5] Matano C.: On the relation between<br />
the diffusion coefficient and concentration<br />
of solid metals. Jap. J. Phys.,<br />
vol. 8, pp. 109-115, 1933<br />
[6] Drchalová J., âern˘ R.: Non steadystate<br />
methods for determining the<br />
moisture diffusivity of porous materials.<br />
Int. Comm. In Heat and Mass<br />
Transfer, 25, pp. 109-116, 1998<br />
[7] âern˘ R., Toman J.: Determination of<br />
temperature and moisture dependent<br />
of thermal conductivity by solving<br />
the inverse problem of heat<br />
conduction. Proc. of Inter. Symp. of<br />
Moisture Problems in Building Walls,<br />
Univ. of Porto, pp. 299-308, 1995<br />
[8] Pauling, L.: The Nature of the<br />
Chemical Bond. Cornell University<br />
Press, New York 1960<br />
[9] Johanesson, B. F.: Diffusion of a mixture<br />
of cations and anions dissolved<br />
in water. Cement and Concrete research,<br />
Vol. 29, pp. 1261-1270, 1999<br />
Obr. 6 Porovnání souãinitele<br />
difúze chloridÛ<br />
spoãítaného rÛzn˘mi<br />
metodami – CEM I 42,5<br />
RLafarge Cement, a.s.<br />
Fig. 6 Comparison of diffusion<br />
coefficient of chlorides<br />
calculated by various<br />
methods – CEM I 42.5 R<br />
Lafarge Cement, a. s.<br />
Obr. 7 Porovnání souãinitele<br />
vlhkostní vodivosti<br />
spoãítaného rÛzn˘mi<br />
metodami – CEM I 42,5<br />
RLafarge Cement, a.s.<br />
Fig. 7 Comparison of moisture<br />
conductivity coefficient<br />
calculated by various<br />
methods – CEM I 42.5 R<br />
Lafarge Cement, a. s.<br />
Obr. 8 Kfiivky nasákavosti pro<br />
destilovanou vodu<br />
Fig. 8 Absorption curves for<br />
distilled water<br />
Obr. 9 Souãinitel vlhkostní<br />
vodivosti pro<br />
destilovanou vodu<br />
Fig. 9 Moisture conductivity<br />
coefficient for distilled<br />
water<br />
nou podmínkou pro reáln˘ popis procesÛ<br />
probíhajících v pórovit˘ch materiálech.<br />
Zanedbání vlivu transportu vody v pórovit˘ch<br />
materiálech a adsorpce iontÛ chloridÛ<br />
na stûnách pórÛ, které je bûÏné v jednoduch˘ch<br />
difúzních metodách pouÏívajících<br />
pouze difúzní souãinitel pro chloridy,<br />
mÛÏe vést k nejednoznaãn˘m v˘sledkÛm<br />
pfii inverzní anal˘ze koncentraãních profilÛ<br />
chloridÛ, a následnû k odch˘lení od reality.<br />
PouÏití takto zjednodu‰en˘ch modelÛ<br />
by mûlo b˘t omezeno pouze na úãely<br />
porovnání a vÏdy by mûlo b˘t bráno<br />
v úvahu, Ïe pfii jejich aplikaci dochází k zanedbání<br />
nûkter˘ch velmi dÛleÏit˘ch faktorÛ.<br />
V ùDA A V¯ZKUM<br />
SCIENCE AND RESEARCH<br />
0,00E+00<br />
0,00E+00 2,00E+00 4,00E+00 6,00E+00 8,00E+00 1,00E+01<br />
Hmotnostní vlhkost [% kg/kg]<br />
Tento ãlánek vznikl na základû podpory<br />
grantu GA âR 103/00/0607 a projektu<br />
M·MT MSM: 210000004.<br />
Doc. RNDr. Pavla Rovnaníková, CSc.<br />
Ústav chemie, Stavební fakulta VUT v Brnû<br />
ÎiÏkova 17, 662 37 Brno<br />
tel.: 541 147 633, fax: 541 147 667<br />
e-mail: rovnanikova.p@fce.vutbr.cz<br />
Ing. Zby‰ek Pavlík, Prof. Ing. Robert âern˘, DrSc.<br />
Katedra stavební mechaniky, FSv âVUT v Praze,<br />
Thákurova 7, 166 29 Praha 6<br />
tel.: 224 354 429<br />
e-mail: cernyr@fsv.cvut.cz<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 49<br />
Souãinitel difúze chloridÛ [m 2 /s]<br />
Souãinitel difúze chloridÛ [m 2 /s]<br />
Souãinitel vlhkostní vodivosti [m 2 /s]<br />
Hmotnostní vlhkost [% kg/kg]<br />
1,00E-08<br />
8,00E-09<br />
6,00E-09<br />
4,00E-09<br />
2,00E-09<br />
0,00E+00<br />
0,00E+00 5,00E-02 1,00E-01 1,50E-01 2,00E-01 2,50E-01<br />
Koncentrace chloridÛ [% kg/kg]<br />
5,00E-08<br />
4,00E-08<br />
3,00E-08<br />
2,00E-08<br />
1,00E-08<br />
0,00E+00<br />
0,00E+00 2,00E+00 4,00E+00 6,00E+00 8,00E+00 1,00E+01<br />
8,00<br />
6,00<br />
4,00<br />
2,00<br />
0,00<br />
5,00E-08<br />
4,00E-08<br />
3,00E-08<br />
2,00E-08<br />
1,00E-08<br />
dvojná integrace<br />
Matano 24h<br />
Matano 168h<br />
Koncentrace chloridÛ [% kg/kg]<br />
dvojná integrace<br />
Matano 24h<br />
Matano 168h<br />
1 hodina<br />
24 hodin<br />
7 dní<br />
0 0,02 0,04 0,06 0,08 0,1 0,12 0,14 0,16<br />
Vzdálenost [m]<br />
dvojná integrace<br />
Matano 24h<br />
Matano 168h
S PEKTRUM<br />
SPECTRUM<br />
Ú S P ù C H â E S K É H O B E T O N U<br />
N A F I B K O N G R E S U V Ó S A C E<br />
Ve dnech 14. aÏ 18. fiíjna 2002 se<br />
v japonské Ósace konal první kongres<br />
fib (Fédération Internationale<br />
du Béton/Mezinárodní federace<br />
pro konstrukãní b<strong>eton</strong>) pod<br />
názvem „Concrete Structures in<br />
the 21st Century“. Tato nejv˘znamnûj‰í<br />
svûtová b<strong>eton</strong>áfiská<br />
organizace vznikla v roce 1998<br />
spojením b˘val˘ch spoleãností<br />
CEB a FIP, od které pfievzala tradici<br />
pofiádání vrcholn˘ch b<strong>eton</strong>áfisk˘ch<br />
kongresÛ jednou za ãtyfii roky.<br />
Kongres spoleãnû zorganizovaly<br />
Japan Concrete Institut (JCI)<br />
a Japan Prestressed Concrete<br />
Engineering Association (JPCEA –<br />
Obr. 1 Budova OICC<br />
Fig. 1 OICC building<br />
www.jpcea.or.jp), které sdruÏují<br />
desítky v˘znamn˘ch japonsk˘ch<br />
spoleãností a organizací. Akce se<br />
konala ve zcela novém konferenãním centru (OICC – Osaka<br />
International Convention Center, www.gco.co.jp), obr. 1,<br />
www.fib2002.com.<br />
Kongresu se zúãastnilo 1550 osob, z toho v‰ak pfies 1000<br />
JaponcÛ, takÏe akce mûla v˘razn˘ domácí ráz. Relativnû niωí<br />
úãast ze zahraniãí jde na vrub odlehlosti Japonska a souãasné<br />
niωí obchodní atraktivitû Zemû vycházejícího slunce pro investory<br />
i klienty z Evropy i Severní Ameriky. Na vinû je místní ochranáfiská<br />
obchodní politika, dlouhodobá deprese japonského hospodáfiství<br />
a momentální útlum investic a akvizic vyspûlej‰í ãásti<br />
Evropy. Zatímco úãast odborníkÛ z tradiãních b<strong>eton</strong>áfisk˘ch velmocí<br />
(Nûmecko, Francie, USA) byla tedy nezvykle nízká, „federální“<br />
souãet úãastníkÛ z âR (24 osob) a SR (20) pfiedstavoval<br />
nejpoãetnûj‰í zahraniãní delegaci vÛbec! I pfii odeãtení kouzla<br />
kongresové turistiky to ohodnotili s uznáním jak pofiadatelé, tak<br />
fiada v˘znamn˘ch b<strong>eton</strong>áfisk˘ch osobností.<br />
âeskou republiku v‰ak bylo na kongresu vidût i z podstatnûj‰ích<br />
dÛvodÛ: Tunely metra trasy C pod Vltavou (hlavní autor Doc. J. L.<br />
Obr. 2 J. L. Vítek a ostatní ocenûní autofii<br />
Fig. 2 By fib awarded J. L. Vítek and other winners<br />
Vítek, Metrostav, obr. 2 a 3) získaly titul fib „vynikající konstrukce“<br />
vkategorii InÏen˘rské stavby, coÏ je zcela mimofiádn˘ úspûch,<br />
teprve (lépe fieãeno „uÏ“) druh˘ v historii FIP (fib) - po Lávce pfies<br />
·v˘carskou zátoku na Vranovû Prof. Stráského, vyhodnocenou<br />
v roce 1994. âeská republika se na kongresu dále prezentovala<br />
jako jedna z mála zemí i hodnotnou Národní zprávou a aktivní<br />
úãastí sv˘ch ãlenÛ na paralelnû probíhajících jednáních jednotliv˘ch<br />
komisí fib. Komise 9 „VyztuÏování a pfiepínací systémy“<br />
navíc uspofiádala spoleãn˘ workshop s ãleny PC Committee of<br />
Japan Society of Civil Engineers (JSCE) s názvem Injektování<br />
kabelov˘ch kanálkÛ.<br />
Odbornému programu kongresu pfiedcházelo 13. a 14. fiíjna<br />
2002 jednání fiídícího v˘boru a valné shromáÏdûní národních<br />
zástupcÛ www.fib.epfl.ch, které zvolilo za odstupujícího J. Walravena<br />
(Nizozemsko) na roky 2002 aÏ 2004 nového pfiedsedu<br />
fib, Australana Jima G. Forbese, a kandidáta na funkci pfiedsedy<br />
pro dal‰í období, Itala Giuseppe Manciniho. âleny prezídia fib se<br />
stali M. Fardis (¤ecko), H.-R. Ganz (·v˘carsko), S. Ikeda<br />
(Japonsko) a H.-U. Litzner (Nûmecko), ãestn˘ ãlen âeské b<strong>eton</strong>áfiské<br />
spoleãnosti z roku 2001. Kromû pfiípravy dal‰ích konferenãních<br />
akcí (6. aÏ 9. kvûtna 2003: sympozium v Aténách,<br />
www.fib2003.gr, 26. aÏ 28. dubna 2004: sympozium<br />
vAvignonu, www.afgc.asso.fr) a revize ãinnosti a v˘stupÛ 10<br />
Obr. 3 Tunely metra pod Vltavou<br />
Fig. 3 Metro tunnels under the Vltava River<br />
50 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
komisí fib byla odborná pozornost<br />
zamûfiena na tvorbu nového<br />
Model Codu, jehoÏ první<br />
ucelen˘ návrh by mûl b˘t<br />
dostupn˘ na pfií‰tím fib kongresu,<br />
v roce 2006 v Neapoli.<br />
Tento nov˘ Model Code bude<br />
mít co do rozsahu podstatnû<br />
subtilnûj‰í podobu, neÏ stávající<br />
Model Code 90, a mûl by b˘t<br />
i co do obsahu odlehãen˘ a pfiístupnûj‰í.<br />
Do jeho tvorby budou<br />
promítnuty nejnovûj‰í materiálové<br />
a technologické poznatky<br />
posledních 10 let.<br />
Vlastní odborn˘ program kongresu<br />
pfiinesl tak velké mnoÏství pfiedná‰ek, Ïe bylo velmi obtíÏné<br />
vytipovat si pfiedem, ãeho nejzajímavûj‰ího se zúãastnit.<br />
VÓsace bûÏely pfiedná‰ky v deseti (!) sálech souãasnû a jejich<br />
nûkdy nevyrovnaná úroveÀ byla je‰tû umocnûna velkou poãetní<br />
pfievahou domácích autorÛ. V hlavním sále probûhly vyzvané<br />
pfiedná‰ky b<strong>eton</strong>áfisk˘ch celebrit, z nichÏ zaujal hlavnû Charles W.<br />
Dolan (USA) s tématem The Success and Failure of Technology<br />
in Society, a pozornû sledovan˘ nov˘ prezident fib J.G. Forbes<br />
(Concrete in the Protection of Mankind). Tradiãnû vysokou úãast<br />
mûl pfiehled v˘sledkÛ jednotliv˘ch fib komisí, pfiedná‰en˘ jejich<br />
pfiedsedy, a pfiehled nov˘ch projektÛ a realizovan˘ch b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
konstrukcí v jednotliv˘ch zemích v sekci National Reports pfiedná‰en˘<br />
zpravidla ‰éfy národních delegací (17 zemí, tentokrát bez<br />
Nûmecka a U.K.). V kostce se dá fiíci, Ïe ústfiedními tématy kongresu<br />
byly nové silikátové materiály - jejich zkou‰ení, zpracování<br />
a pouÏití, a dále v˘voj v navrhování b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí –<br />
nové materiálové a v˘poãetní modely, úzce spjaté s rychl˘m<br />
v˘vojem moÏností v˘poãetní techniky. Pro Japonsko a fiadu dal-<br />
‰ích zemí má v˘jimeãn˘ v˘znam téma b<strong>eton</strong>u v seizmick˘ch<br />
oblastech a téma b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí v mofiském prostfiedí,<br />
kter˘m byly vûnovány vícedenní samostatné sekce. V‰emi ãtyfimi<br />
dny kongresu procházela sekce Velké projekty a nové, podnûtné<br />
konstrukce, která byla – navzdory v‰udypfiítomné pfievaze pfiíspûvkÛ<br />
z Japonska – atraktivním kaleidoskopem toho nejzajímavûj‰ího,<br />
co bylo ve svûtû z b<strong>eton</strong>u od roku 1998 postaveno. Za<br />
âeskou delegaci vystoupilo na kongresu 6 odborníkÛ, 2 dal‰í<br />
pfiedná‰ky byly z kategorie prestiÏních, vyzvan˘ch (Dr. V. âervenka,<br />
Prof. J. Strásk˘). Kromû toho bylo 5 na‰ich odborníkÛ<br />
KONSTRUKâNÍ BETON V âESKÉ REPUBLICE 1998–2001 / STRUCTURAL CONCRETE IN THE CZECH REPUBLIC 1998–2001<br />
NATIONAL REPORT OF THE CZECH REPUBLIC<br />
NÁRODNÍ ZPRÁVA âESKÉ REPUBLIKY<br />
STRUCTURAL CONCRETE<br />
IN THE CZECH REPUBLIC<br />
1998–2001<br />
KONSTRUKâNÍ BETON<br />
V âESKÉ REPUBLICE<br />
1998–2001<br />
I. fib CONGRESS<br />
ÓSAKA, 2002<br />
I. fib KONGRES<br />
ÓSAKA, 2002<br />
POZVÁNKA<br />
âeská b<strong>eton</strong>áfiská spoleãnost âSSI<br />
www.cbz.cz<br />
Féderation international du béton<br />
www.fib.epfl.ch<br />
Kolokvium<br />
POZNATKY Z 1. fib KONGRESU<br />
ÓSAKA 2002<br />
11. února 2003<br />
Praha, Masarykova kolej âVUT<br />
Obr. 4 Most Akashi Kaikyo:<br />
rozpûtí 1991 m<br />
Fig. 4 Akashi Kaikyo<br />
Bridge: central<br />
span 1991 m<br />
S PEKTRUM<br />
SPECTRUM<br />
(Prof. R. Drochytka, Prof. V. Kfiístek, Prof. J. Strásk˘, Doc. J. L. Vítek<br />
a Dr. V. âervenka) poctûni pfiedsedáním sekcí.<br />
Kongres doprovázela tradiãní v˘stava. Drtivou pfievahu mezi 76<br />
v˘stavními stánky mûly ov‰em japonské firmy a instituce. Úãast<br />
ze zahraniãí byla minimální, o to více tû‰í pfiítomnost a úspûch<br />
firmy âervenka Consulting, která si svoji pozici vydobyla i na<br />
mimofiádnû nároãném v˘chodoasijském trhu. Pût pÛldenních<br />
odborn˘ch exkurzí smûfiovalo na stavby dálniãních mostÛ (Ritto<br />
Bridge, mosty na Hanshin Expressway, www.hepc.go.jp,<br />
a samozfiejmû rekordní Akashi Kaikyo, www.hsba.go.jp –<br />
obr. 4), na stavbu tunelu Shin-Kobe a na nové vefiejné budovy<br />
vÓsace.<br />
Cel˘ kongres provázelo pfiekrásné poãasí a pfiísloveãná zdvofiilost<br />
a ochota japonsk˘ch hostitelÛ. Ósaka, která uÏ dlouho tvofií<br />
s pfiístavem Kóbe, historick˘mi mûsty Kjótem a Narou, a dal‰ími<br />
cca 20 velk˘mi mûsty jednu jedinou totálnû prourbanizovanou<br />
aglomeraci, je navíc mimofiádnû atraktivním prostfiedím a nevyãerpateln˘m<br />
zdrojem záÏitkÛ a inspirace nejen pro odborníky<br />
propadlé b<strong>eton</strong>u, ale i pro milovníky architektury, umûní a v‰echny<br />
ty, ktefií se chtûjí alespoÀ dotknout duchovního svûta tradiãního<br />
i souãasného Japonska (www.tourism.city.osaka.jp,<br />
www.spcom.co.jp) v mnohém tak odli‰ného od na‰í evropské<br />
civilizace.<br />
âeská b<strong>eton</strong>áfiská spoleãnost âSSI (âBS) pfiipravuje na<br />
11. února 2003 tradiãní kolokvium, které sérií 20 pfiedná‰ek<br />
pfiím˘ch úãastníkÛ kongresu zprostfiedkuje ‰iroké technické vefiejnosti<br />
to nejdÛleÏitûj‰í, co v programu kongresu v Ósace zaznûlo<br />
www.cbz.cz. Program kolokvia bude ãlenûn tematicky do ucelen˘ch<br />
kapitol, které pÛjdou do jisté míry napfiíã tématy jednotliv˘ch<br />
sekcí na kongresu. Do ãasopisu BETON <strong>TKS</strong> bude pro<br />
cel˘ rok 2003 zafiazena rubrika Kongres fib v Ósace, která pfiinese<br />
ty nejpodnûtnûj‰í novinky s co nejvût‰ím mnoÏstvím obrazového<br />
materiálu.<br />
Vlastimil ·rÛma<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 51
S PEKTRUM<br />
SPECTRUM<br />
M O D E R N Í J A P O N S K Á B E T O N O V Á A R C H I T E K T U R A<br />
O â I M A I N G. P. â Í Î K A<br />
Obr. 2 Osaka Pool – konstrukce z prefabrikovan˘ch<br />
dodateãnû spínan˘ch dílcÛ pro halu s vnitfiním<br />
prÛmûrem 88 m krytou zdvojenou lanovou<br />
membránou nad prÛmûrem 65 m, hala v létû<br />
slouÏí jako plaveck˘ areál, v zimû jako kluzi‰tû,<br />
v uÏívání od roku 1997: a) interiér haly,<br />
b) celkov˘ pohled<br />
a)<br />
b)<br />
a)<br />
Obr. 1 Suntory Museum v Osace s uplatnûním b<strong>eton</strong>ové konstrukce<br />
v exteriéru i interiéru: a) celkov˘ pohled, b) vstupní hala<br />
52 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002<br />
a)<br />
b)<br />
b)<br />
Obr. 3 Muzeum umûní v Ehime, krabicové útvary 21,6 x 18 x 6 m<br />
uloÏené ve v˘‰i 7 m na trojici podpÛrn˘ch sloupÛ jsou montované<br />
z prefabrikovan˘ch dodateãnû spínan˘ch dílcÛ, uvolnûn˘ prostor<br />
pfiízemí nenásilnû navazuje na okolí budovy, v˘stavba<br />
od prosince 1996 do záfií 1998: a) celkov˘ pohled, b) interiér
Obr. 4 Osaka International Convention<br />
Center, dokonãeno v dubnu 2000.<br />
Místo konání kongresu fib 2002<br />
Obr. 6 Seto-Ohashi Bridges Memorial Hall,<br />
b<strong>eton</strong>ová konstrukce s expresivním<br />
v˘razem exteriéru i interiéru:<br />
a) pohled na ãást budovy,<br />
b), c) schodi‰tû<br />
S PEKTRUM<br />
SPECTRUM<br />
Obr. 5 Ikeda Hesooko Ohashi Bridge,<br />
pûtipolov˘ spojit˘ Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘<br />
most délky 705 m s nejdel‰ím<br />
polem 200 m se ztuÏujícím<br />
obloukem a soustavou podpÛrn˘ch<br />
stûn, v˘stavba od prosince 1994 do<br />
bfiezna 2000<br />
Obr. 7 Rodinn˘ dÛm v Nafie, monolitické<br />
provedení s pfiiznanou strukturou<br />
b<strong>eton</strong>u<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 53
S PEKTRUM<br />
SPECTRUM<br />
N A D P I S â L Á N K U<br />
N A D P I S â L Á N K U<br />
na filmu<br />
54 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
P ¤ E S T A V B A O B I L N É H O S I L A N A S T U D E N T S K O U<br />
U B Y T O V N U V O S L U<br />
C O N V E R S I O N O F A G R A I N S I L O T O S T U D E N T<br />
A P A R T M E N T S I N O S L O<br />
P ETR H ÁJEK<br />
Îelezob<strong>eton</strong>ové silo v Grunerlokka v bezprostfiední<br />
blízkosti centra hlavního mûsta<br />
Norska Osla bylo v roce 2001 pfiestavûno<br />
na 226 mal˘ch studentsk˘ch obytn˘ch<br />
bunûk. Cílem bylo zachovat vyslouÏilou<br />
industriální konstrukci prostfiednictvím její<br />
pfiemûny pro novou funkci. Alternativou<br />
k tomuto fie‰ení by byla technicky i ekonomicky<br />
nároãná demolice s obrovsk˘mi<br />
objemy odpadÛ, vyÏadujících nákladn˘<br />
transport z centra mûsta a následnou<br />
recyklaci. Nová v˘stavba studentské ubytovny<br />
shodné kapacity by spotfiebovala<br />
znaãné mnoÏství konstrukãních materiálÛ<br />
a energie vãetnû dal‰ího znaãného zatíÏení<br />
centra mûsta dopravou stavebních<br />
materiálÛ na staveni‰tû.<br />
PÛvodní objekt sila se skládal z 16 kruhov˘ch<br />
zásobníkÛ, které byly v rámci pfiestavby<br />
rozdûleny Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘mi stropy<br />
na 16 nadzemních podlaÏí (obr. 1).<br />
Okenní, dvefiní a vûtrací otvory byly vyfiezány<br />
do b<strong>eton</strong>ového plá‰tû sila.<br />
Obvodová konstrukce byla z vnûj‰í strany<br />
opatfiena kontaktním zateplovacím plá‰tûm<br />
s povrchovou úpravou modifikovanou<br />
silikátovou omítkou pfiipomínající<br />
svojí strukturou i barvou pÛvodní charakter<br />
b<strong>eton</strong>ového povrchu (obr. 2). Pro<br />
zmûkãení strohého architektonického<br />
v˘razu industriální budovy byla volena<br />
barevná zábradlí francouzsk˘ch oken<br />
Vnitfiní stûny byly opatfieny transparentním<br />
silikátov˘m nátûrem. Vytápûcí systém<br />
vyuÏívá recyklace tepla prostfiednictvím<br />
vzduchotechnického systému.<br />
Jde o pfiíklad kvalitního koncepãního uva-<br />
Ïování v úvodních fázích projektu se zahrnutím<br />
v‰ech tfií základních pilífiÛ udrÏitelné<br />
v˘stavby, tj. environmentálních aspektÛ<br />
(omezení produkce odpadÛ, revitalizace,<br />
energeticky efektivní fie‰ení), ekonomické<br />
efektivity (konverze pÛvodní Ïelezob<strong>eton</strong>ové<br />
stavby na ubytovnu byla ekonomicky<br />
v˘hodnûj‰í neÏ nákladná demolice a v˘stavba<br />
nového objektu) a kulturnû sociálních<br />
aspektÛ (zachování industriální<br />
stavby jako technické památky a zaji‰tûní<br />
levnûj‰ího sociálnû pfiístupného ubytování<br />
pro studenty vzhledem k niωím nákladÛm<br />
Obr. 1 Celkov˘ pohled na studentskou<br />
ubytovnu Grunerlokka<br />
Fig. 1 General view of the student hall<br />
of residence Grunerlokka<br />
na celkovou realizaci). Tento projekt v‰ak<br />
není prvním svého druhu. Existují jiÏ z dfiívûj‰í<br />
doby obdobné úspû‰né pfiestavby<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ov˘ch sil jako napfi. pfiestavba<br />
sila na bytov˘ dÛm v Kodani, v Dánsku,<br />
z konce devadesát˘ch let (obr. 3).<br />
Uvedená pfiestavba Ïelezob<strong>eton</strong>ového<br />
sila pfiesvûdãiv˘m zpÛsobem potvrzuje<br />
obecné tvrzení, Ïe nejvût‰ích efektÛ lze<br />
dosáhnout v poãáteãních fázích projekãního<br />
procesu, ve stádiu koncepãního<br />
rozhodování.<br />
Místo stavby Marselis gate 24,<br />
Oslo, Norsko<br />
Architektura HRTB AS Arkitekter<br />
a konstrukãní návrh 13.3 Landskapsarkitekter<br />
Investor Studentsamskipnaden i Oslo<br />
Doc. Ing. Petr Hájek, CSc.<br />
FSv âVUT v Praze<br />
Thákurova 7, 166 29 Praha 6<br />
tel.: 224 354 459, fax: 233 339 987<br />
e-mail: petr.hajek@fsv.cvut.cz<br />
S PEKTRUM<br />
SPECTRUM<br />
Obr. 2 Detail zateplené obvodové<br />
Ïelezob<strong>eton</strong>ové konstrukce sila<br />
s barevn˘m fie‰ením parapetních<br />
prvkÛ<br />
Fig. 2 Detail of the warmed peripheral<br />
reinforced concrete structure of<br />
a silo with a colour solution<br />
of spandrel elements<br />
Obr. 3 Bytov˘ dÛm Bryghuset v Kodani,<br />
Dánsko, vznikl˘ pfiestavbou sila<br />
Fig. 3 Apartment building Bryghuset in<br />
Copenhagen, Denmark,<br />
reconstructed from a silo<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 55
A KTUALITY<br />
TOPICAL SUBJECTS<br />
D I S K U Z E K â Í S L U 3/2002<br />
Nav‰tívil jsem za jist˘m úãelem kanceláfi âBS a pfii odchodu jsem<br />
byl obdarován tfiemi v˘tisky leto‰ního B<strong>eton</strong>u <strong>TKS</strong>. Mezitím jsem<br />
vyslechl postesknutí fieditele Vydavatelství ãasopisu Ing. ·rÛmy,<br />
Ïe nikdo k ãlánkÛm uvefiejnûn˘m v tomto ãasopisu nediskutuje<br />
a redakce, vydavatel a autofii tudíÏ nemají odezvu na svoji ãinnost.<br />
Zavázán darem jsem se rozhodl ãasopisy si pfieãíst a zaujme-li<br />
mne v nich nûco, tak diskutovat. Zde je v˘sledek vztahující<br />
se k ãíslu 3/2002.<br />
V úvodníku ‰éfredaktorka pokládá ãtenáfiÛm etickou otázku se<br />
kterou si, dle svého vyjádfiení, neví rady a sice, Ïe se vyskytují<br />
autofii, ktefií jeden identick˘ text uplatÀují v ãasopise B<strong>eton</strong> i na<br />
nûkolika dal‰ích konferencích. MÛj názor je, Ïe trochu pomÛÏe<br />
(dûláme to tak ve Stavebním obzoru), kdyÏ se od autorÛ vyÏádá<br />
prohlá‰ení, Ïe nabídnut˘ text je pÛvodní a není a nebude uplatnûn<br />
jinde. Tím se odfiltrují osoby za‰tiÈující se nejapn˘m vysvûtlením,<br />
Ïe buì nevûdûly, Ïe se neslu‰í prodat jednu vûc dvakrát,<br />
anebo Ïe si dokonce myslely, Ïe kdyÏ je okruh ãtenáfiÛ jin˘, Ïe je<br />
Ïádoucí uplatnit se v‰ude, kde ãlánek vezmou. BohuÏel jako<br />
kaÏdé jednoduché fie‰ení není ani toto zcela úãinné. Je-li totiÏ<br />
autor sofistikovanûj‰í, zamûní v textu nûkolik vût a na svûtû je<br />
zcela nov˘ pfiíspûvek, dosud nikde nepublikovan˘. Pak uÏ je<br />
moÏné pouze autora v ãasopise, kde rozhodujete, jednodu‰e<br />
bojkotovat. A jinde aÈ si vyvafiené téma publikují. Autorsk˘ zákon<br />
a soudit se? To opravdu asi není cesta k úspûchu. A proã toto v‰e<br />
vzniká? Pfiiznejme, Ïe palivo pro motor pohánûjící k opakovanému<br />
publikování téhoÏ obstarávají ‰koly, grantové agentury atd.,<br />
kde je poãet publikací tím nejsnadnûj‰ím zpÛsobem, jak ocenit<br />
aktivitu ãi vynaloÏené prostfiedky. Ale dovedete si pfiedstavit hodnocení<br />
obsahu publikací? Já ne.<br />
Ing. Brejcha v ãlánku o mostních stavbách vyslovil nezpochybnitelné<br />
pravdy a se v‰ím lze souhlasit. Ale pfieci jen dvû poznámky.<br />
V b<strong>eton</strong>áfiském ãasopise se jistû automaticky pí‰e pfiedev‰ím<br />
o b<strong>eton</strong>ov˘ch mostech, ale ne‰kodila by malá vsuvka, Ïe uvedené<br />
se vztahuje i na mosty z materiálu jiného neÏ je b<strong>eton</strong><br />
(tfieba dfievûné). A druhá poznámka: staãí v závûru vyslovené<br />
pfiání autora k tomu, aby se dnes postavené b<strong>eton</strong>ové mosty<br />
doÏily poÏadovan˘ch 80 aÏ 100 let? O tom se stûÏí nûkdo<br />
z dne‰ních ãtenáfiÛ tohoto ãlánku bude moci pfiesvûdãit a tak<br />
alespoÀ b<strong>eton</strong>ov˘m mostÛm kolektivnû drÏme palce.<br />
Z ãlánku Ing. ·eda jsem nebyl moudr˘. V textu ãtu, Ïe komín<br />
po pfiidání antén nemá pfiedepsanou bezpeãnost proti pfieklopení<br />
a pevnostnû pravdûpodobnû také nevyhoví, ale na fotografii<br />
antény na komínû jsou. V závûru ãlánku se pí‰e, co mÛÏe zpÛsobit<br />
nekvalifikovan˘ postup, ale hloupûj‰í ãtenáfi neví – je prezentován<br />
právû ten kvalifikovan˘ ãi naopak nekvalifikovan˘<br />
postup? Nebo jinak, kdyÏ autor ví, Ïe antény na komín nepatfií,<br />
fiekl to majiteli? A ten udûlal co?<br />
âlánek Doc. ¤efiichy je pro mne objevn˘, lomová mechanika<br />
v b<strong>eton</strong>u! I v oceli je to pofiád je‰tû problém a teì to zavedeme<br />
v b<strong>eton</strong>u, kter˘ snad ani nelze kvÛli náhodn˘m nehomogenitám<br />
nûjak konzistentnû popsat. Ov‰em z poslední vûty musí mít Ing.<br />
·rÛma radost. To by bylo, aby takováto invektiva nepfiinesla nûkolik<br />
ostr˘ch diskusních pfiíspûvkÛ v‰ech ãesk˘ch autorÛ pí‰ících<br />
o trhlinách v b<strong>eton</strong>u.<br />
Tchajwanské zku‰enosti Ing. Paterové se v závûru ãísla pûknû<br />
ãtou. O ocelov˘ch mostech je zde jedna úderná vûta, ale aspoÀ<br />
víme, Ïe i na Tchajwanu nûjaké existují. ·koda, Ïe v závûru autorka<br />
neodolala poku‰ení doporuãit ‰kole, co má uãit (nejen Eurocod!<br />
boÏe mÛj). Pokud jde o Fakultu stavební âVUT, z toho co<br />
vím prohla‰uji, Ïe dosud nikdy zde nebylo cílem vychovat inÏen˘ra<br />
schopného po absolvování ‰koly kontrolovat v˘kresy v˘ztu-<br />
Ïe na Tchajwanu. Na‰e cíle jsou mnohem a mnohem skromnûj‰í<br />
a obávám se, Ïe ani ty velmi skromné uÏ co nevidût nebudeme<br />
plnit. Îe zájem o studium technick˘ch oborÛ je u nynûj-<br />
‰ích stfiedo‰kolákÛ miziv˘, to se v‰eobecnû ví, ale moÏná pfiekvapí,<br />
Ïe i vût‰ina zájemcÛ o studium stavební fakulty zde hledá<br />
obor „kde nejsou v˘poãty“. A na obor KD se proto berou z velké<br />
ãásti ménû úspû‰ní z jin˘ch oborÛ, kam uÏ se neve‰li. A kaÏd˘<br />
rok je to hor‰í. Navíc se v prÛbûhu posledních deseti let vyvinul<br />
nepfiíjemn˘ paradox, Ïe i kdyÏ se kaÏd˘ rok zv˘‰í poãet pfiijíman˘ch<br />
(nyní cca 1200), poãet absolventÛ fakulty je stál˘ (okolo<br />
500) a spí‰e klesá. Ale dost pesimismu, nakonec se vÏdycky<br />
nûjak˘ následovník Ing. Paterové najde, zásluha ‰koly je na tom<br />
malá aÏ mizivá.<br />
Na závûr si Ïádn˘ závûr netroufám uãinit. âtyfiicet let se b<strong>eton</strong>u<br />
soustavnû nevûnuji a tak je mnoho témat oti‰tûn˘ch v tomto<br />
ãísle pro mne zcela nebo dosti nesrozumiteln˘ch. Poãet stran<br />
(pfiíspûvkÛ) v jednom ãísle je ov‰em úctyhodn˘ a svûdãí o siln˘ch<br />
pozicích b<strong>eton</strong>u v na‰em stavebnictví. Zajímalo by mne<br />
také, jak vypadá ekonomika ãasopisu, ale to vlastnû ãtenáfiÛm<br />
tolik na srdci neleÏí. Snad jen potud, Ïe by odhadli, zda se ãasopis<br />
doÏije aspoÀ deseti ãi více roãníkÛ. Jisté je, Ïe souãasn˘ ãasopis<br />
je velmi pûkn˘ a lze jej b<strong>eton</strong>áfiÛm jen závidût.<br />
Autory ãlánkÛ, o kter˘ch jsem si dovolil vyslovit neodborné poznámky,<br />
prosím o shovívavost a pfieji jim v‰e nejlep‰í. A diskutujte,<br />
ãtenáfii, tfieba o trhlinách. Nebo o tom, proã tak málo absolventÛ<br />
fakulty chce strávit Ïivot nad tûmi v˘poãty.<br />
O Z N Á M E N Í<br />
Prof. J. Studniãka<br />
Katedra ocelov˘ch konstrukcí FSv âVUT Praha<br />
V ãlánku L. âírtka: K bezpeãnému návrhu základov˘ch pásÛ,<br />
oti‰tûném v pátém ãísle ãasopisu, doplÀujeme, na Ïádost autora,<br />
seznam literatury o poloÏku:<br />
[4] Paar M.: Studie v˘poãtu základov˘ch pásÛ, diplomová práce<br />
1998/9 FAST, VUT v Brnû<br />
redakce<br />
56 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
POZVÁNKA<br />
âeská b<strong>eton</strong>áfiská spoleãnost âSSI<br />
www.cbz.cz<br />
Féderation international du béton<br />
www.fib.epfl.ch<br />
Kolokvium<br />
POZNATKY Z 1. fib KONGRESU<br />
ÓSAKA 2002<br />
11. února 2003<br />
Praha, Masarykova kolej âVUT<br />
P¤ÍPRAVN¯ V¯BOR<br />
Doc. Ing. Petr Hájek, CSc. • Ing. Rudolf Hela, CSc. • Ing. Milan Kaln˘ • Ing. Vlastimil ·rÛma,<br />
CSc. • Doc. Ing. Jan L. Vítek, CSc.<br />
KONTAKTNÍ SPOJENÍ PRO ZASLÁNÍ P¤IHLÁ·KY A DAL·Í INFORMACE<br />
âeská b<strong>eton</strong>áfiská spoleãnost âSSI (âBS), Samcova 1, 110 00 Praha 1<br />
tel.: 222 316 173, 222 316 195, fax: 222 311 261,<br />
e-mail: kolfib@cbz.cz, cbz@cbz.cz, www.cbz.cz<br />
K O L O K V I U M<br />
1 . f i b K O N G R E S , Ó S A K A
A KTUALITY<br />
TOPICAL SUBJECTS<br />
S E M I N Á ¤ E, K O N F E R E N C E A S Y M P O Z I A<br />
S EMINÁ¤E, KONFERENCE A SYMPOZIA V âR<br />
1. FIB KONGRES, ÓSAKA 2002<br />
Kolokvium<br />
Termín a místo konání:<br />
11. února 2003, Praha, Masarykova kolej<br />
Kontakt: âBS, Samcova 1, 110 00 Praha 1<br />
tel.: 222 316 173, 222 316 195, fax: 222 311 261<br />
e-mail: cbz@cbz.cz<br />
PRÒMYSLOVÉ PODLAHY 2003<br />
2. konference<br />
poÏadavky na konstrukci a provozní spolehlivost<br />
(projektové podklady)<br />
• materiály a technologie pro souvrství podlah<br />
• poruchy, opravy, rekonstrukce, sanace<br />
• kvalitativní podmínky realizace<br />
•pfiístroje, stroje na pokládku podlah<br />
Termín a místo konání: 13. února 2003, Fakulta stavební âVUT<br />
v Praze, Thákurova 7, Praha 6<br />
kontakt: Ing. Pavel Svoboda, CSc.<br />
tel.: 224 354 591, 224 354 559, fax: 224 354 592<br />
e-mail: pavel.svoboda@fsv.cvut.cz<br />
TECHNOLOGIE, PROVÁDùNÍ A KONTROLA<br />
BETONOV¯CH KONSTRUKCÍ<br />
2. konference s mezinárodní úãastí<br />
Termín a místo konání: 1. a 2. dubna 2003, Praha<br />
Kontakt: âBS, Samcova 1, 110 00 Praha 1<br />
tel.: 222 316 173, 222 316 195, fax: 222 311 261<br />
e-mail: cbz@cbz.cz<br />
AED 2002 – ADVANCED ENGINEERING DESIGN<br />
3. mezinárodní konference<br />
• aerospace engineering, mechanical engineering, civil engineering<br />
• technology and information technology in architecture and<br />
regional planning<br />
• electrical engineering, computing engineering<br />
Termín a místo konání: 1. aÏ 4. ãervence 2003 , Praha<br />
Kontakt: Dr. Jan Novosad, Orgit Ltd., Novotného lávka 5,<br />
116 68 Praha 1<br />
tel.: 221 082 248, fax.: 221 082 366<br />
e-mail: org@aed2003.cz, www.aed2003.cz<br />
Z AHRANIâNÍ KONFERENCE A SYMPOZIA<br />
47. ULMER BETON- UND FERTIGTEIL-TAGE<br />
Termín a místo konání: 18. aÏ 20. února 2003 , Ulm, Nûmecko<br />
Kontakt: FBF B<strong>eton</strong>dienst GmbH<br />
http://www.b<strong>eton</strong>service.de<br />
(RE)CLAIMING THE UNFERGROUND SPACE<br />
ITA World Tunnelling Congress 2003<br />
• underground space use, underground space construction<br />
• sustainability of underground space, underground logistic systems<br />
• rock tunnelling, softground tunnelling, research, development,<br />
design<br />
Termín a místo konání: 12. aÏ 17. dubna 2003, Amsterdam,<br />
Nizozemí<br />
Kontakt: WTC2003 c/o Congress Secretariat VOR, PO Box 411,<br />
2800 AK Gouda, The Netherlands<br />
tel.: +31 182 539 233, fax: +31 182 537 510<br />
e-mail: info@wtc2003.nl, www.wtc2003.nl<br />
INFORMATION TECHNOLOGY FOR<br />
CONSTRUCTION<br />
Mezinárodní konference CIB W078<br />
•communication and information environments<br />
• collaborative engineering and design, distributed and<br />
integrated environments<br />
• computer supported collaborative working, Collaborative<br />
processes and process support<br />
Termín a místo konání: 23. aÏ 25. dubna 2003 , Waiheke Island,<br />
Nov˘ Zéland<br />
Kontakt: Dr. R. Amor University of Auckland – Faculty of<br />
Architecture, Property Planning and Fine Arts – Building<br />
Industry Research Unit, Department of Computer Science,<br />
Private Bag 92019, Auckland, New Zealand<br />
tel.: +649 3737 599, fax: +649 3737 453<br />
INTERNATIONAL SYMPOSIUM ON CONCRETE<br />
ROADS<br />
9. mezinárodní sympozium<br />
• design and specifications, life cycle analysis, safety, environment<br />
•materials for concrete pavement<br />
• construction, maintenance, in situ repair techniques, cement<br />
stabilisation, cracking<br />
Termín a místo konání: 27. aÏ 30. dubna 2003, Istanbul, Turecko<br />
Kontakt: CEMBUREAU, Rue d’Arlon, 55, B-1040 Brussels, Belgie<br />
tel.: +322 234 1011, fax: +322 230 4720<br />
e-mail: secretariat@cembureau.be<br />
CONCRETE STRUCTURES IN SEISMIC REGIONS<br />
Sympozium fib<br />
• advanced seismic design and analysis<br />
• testing, research<br />
Termín a místo konání: 6. aÏ 8. kvûtna 2003, Athény, ¤ecko<br />
Kontakt: Office for International Relations, Technical Chamber of<br />
Greece, 4 Karagiorgi Servias Str., 105 62 Athenas, Greece<br />
tel.: +3010 3235 779, fax: +3010 3222 832<br />
e-mail: inter@central.tee.gr, www.fib2003.gr<br />
9. INTERNATIONAL CONFERENCE ON<br />
APPLICATIONS OF STATISTICS AND<br />
P ROBABILITY IN CIVIL ENGINEERING<br />
– ICASP9<br />
• fuzzy analysis<br />
58 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
• human and organizational error<br />
• lifeline risk assessment<br />
• quality control and assurance<br />
• reliability-based optimal design<br />
• risk analysis, simulation methods, stochastic FE and material<br />
models<br />
Termín a místo konání: 6. aÏ 9. ãervence 2003, San Francisco,<br />
California, USA<br />
Kontakt: icasp9@icasp9.berkeley.edu,<br />
http://icasp9.berkeley.edu<br />
FRPRCS-6 – FIBRE-REINFORCED POLYMER<br />
(FRP) REINFORCEMENT FOR CONCRETE<br />
STRUCTURES<br />
6. mezinárodní symposium<br />
• new FRP materials, FRP as internal reinft, FRP as external reinft<br />
•FRP structural shapes, durability and fire resistance<br />
• durability and fire resistance, behaviour under sustained and<br />
fatigue loads<br />
Termín a místo konání: 8. aÏ 10. ãervence 2003, Singapore<br />
Kontakt: FRPRCS-6 Secretariat, c/o Department of Civil<br />
Engineering, National University of Singapore, Block E1A,<br />
#07-03, 1 Engineering Drive 2, Singapore 117576<br />
tel: +65 874 4512/2260, fax: +65 677 91 635<br />
e-mail: frprcs6@nus.edu.sg, http://courses.nus.edu.sg/course/cvetankh/internet/frprcs6<br />
SCC 2003 – SELF-COMPACTING CONCRETE<br />
3. mezinárodní symposium<br />
• mechanical and material properties, mix design, production<br />
technology<br />
• durability, design, application, case studies<br />
• environment, ergonomics, specifications, code of practice,<br />
economy<br />
Termín a místo konání: 17. aÏ 20. srpna 2003 , Reykjavik, Island<br />
Kontakt: IBRI – SCC 2003, 112 Keldnaholt, Island<br />
tel.: +354 570 7300, fax.: +354 570 7311<br />
e-mail: nielsson@rabygg.is, www.ibri.is/scc<br />
STRUCTURES FOR HIGH-SPEED<br />
RAILWAY TRANSPORTATION<br />
Sympozium IABSE<br />
• bridges, crossings and tunnels for rail transport systems<br />
• buildings and railway stations<br />
• structures for railles systems, environmental issues, monitoring<br />
Termín a místo konání: 27. aÏ 29. srpna 2003, Antwerpy, Belgie<br />
Kontakt: Symposium Secretariat, IABSE 2003 Symposium,<br />
Antwerp, ETH Hönggerberg, CH-8093 Zürich, Switzerland<br />
fax: +41 1633 1241<br />
e-mail: secretariat@iabse.ethz.ch<br />
ISEC-02 – INTERNATIONAL STRUCTURAL<br />
ENGINEERING AND CONSTRUCTION<br />
2. mezinárodní konference<br />
• system-based vision for strategic and creative design<br />
• integration of structural design and construction processe and<br />
methods<br />
• identification, optimisation, structural analysis, prefabrication,<br />
rehabilitation<br />
A KTUALITY<br />
TOPICAL SUBJECTS<br />
Termín a místo konání: 23. aÏ 26. záfií 2003 , ¤ím, Itálie<br />
Kontakt: Prof. Franco Bontempi, Dept. of Structural and<br />
Geotechnical Engineering, University of Rome „La Sapienza“,<br />
Via Eudossiana, 18-00184 Rome, Itálie<br />
e-mail: franco.bontempi@uniroma1.it, www.isec-02rome.com<br />
I NTEGRATED LIFETIME ENGINEERING OF<br />
BUILDINGS AND CIVIL INFRASTRUCTURES<br />
(ILCDES 2003)<br />
2. mezinárodní symposium<br />
• ownership, planning and management of investments<br />
integrated life-cycle design (ILCD)<br />
• life time management systems (LMS), data, best practices<br />
Termín a místo konání: 1. aÏ 3. prosince 2003, Kuopio, Finsko<br />
Kontakt: Association of Finnish Civil Engineers RIL,<br />
Dagmarinkatu 14, FIN-00100 Helsinki, Finland<br />
tel.: +3589 6840 7818, fax: +3589 588 3192<br />
e-mail: kaisa.venalainen@ril.fi<br />
CONCRETE STRUCTURES:<br />
THE CHALLENGE OF CREATIVITY<br />
fib symposium<br />
• evolution of materials for concrete structures, new<br />
construction techniques<br />
• development in modelling and computation techniques,<br />
information technology<br />
•industrialization of concrete structures, flexibility, architecture<br />
Termín a místo konání: 26. aÏ 28. dubna 2004 , Avignon, Francie<br />
Kontakt: Francoise Raban, AFGC c/o SETRA, 46, avenue<br />
Aristide Briand – BP 100, F-92225 – Bagneux Cedex – France<br />
tel.: +33 1 4644 3290, fax.: +33 1 4611 3288<br />
e-mail: francoise.raban@equipement.gouv.fr<br />
CIB WORLD BUILDING CONGRESS<br />
• building processes and techniques, buildings and their<br />
environments<br />
• performance-based building, tall buildings and highrise towers<br />
sustainable construction, indoor air quality and ventilation<br />
Termín a místo konání: 2. aÏ 7. kvûtna 2004, Toronto, Ontario,<br />
Kanada<br />
Kontakt: National Research Council Canada, Institute for<br />
Research in Construction, 1200 Montreal Road, M-20, Ottawa,<br />
ON Canada K1A 0R6,<br />
e-mail: cib2004@nrc.ca, www.cib2004.ca<br />
CONSEC 04 – CONCRETE UNDER SEVERE<br />
CONDITIONS – ENVIRONMENT AND LOADING<br />
3. mezinárodní konference<br />
• performance of concrete and concrete structures under<br />
severe environments<br />
• new design concepts and methods, performance of new and<br />
spatial concretes<br />
• repair/strengthening and maintenance<br />
Termín a místo konání: 20. aÏ 23. ãervna 2004, Seoul, Korea<br />
Kontakt: Prof. Byung Hwan Oh, DEpt. of Civil Engineering, Seoul<br />
National University, San 56-1, Shinrim-dong, Kwanak-gu, Seoul,<br />
151-742, Korea<br />
tel.: +82 2880 7350, fax.: +82 2887 0349<br />
e-mail: civilcon@gong.snu.ac.kr, http://conlab.snu.ac.kr<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 59
A KTUALITY<br />
TOPICAL SUBJECTS<br />
N U L T ¯ R O â N Í K M E Z I N Á R O D N Í<br />
KONFERENCE B ETONOVÉ VOZOVKY 2002<br />
Vzávûru fiíjna se v hotelu Zámek ve Velké Bystfiici u Olomouce<br />
konal nult˘ roãník mezinárodní konference o b<strong>eton</strong>ov˘ch vozovkách.<br />
Organizátory této pilotní odborné akce v âeské republice<br />
byly Svaz v˘robcÛ cementu âR a v˘znamné silniãní stavební spoleãnosti,<br />
Skanska DS, a. s., a Dálniãní stavby Praha, a. s. Cílem<br />
konference bylo seznámit ‰irokou odbornou vefiejnost s nov˘mi<br />
trendy a zku‰enostmi pfii v˘stavbû b<strong>eton</strong>ov˘ch vozovek v tuzemsku<br />
a v zahraniãí.<br />
Program konference byl rozãlenûn do jednotliv˘ch tématick˘ch<br />
okruhÛ, kter˘mi byly evropské zku‰enosti s v˘stavbou<br />
b<strong>eton</strong>ov˘ch vozovek (na silnicích a dálnicích, na mostech,<br />
v tunelech a na leti‰tích), nové technologie (napfi. vym˘van˘<br />
b<strong>eton</strong>, nové typy konstrukcí b<strong>eton</strong>ov˘ch vozovek)<br />
a aktuální b<strong>eton</strong>áfiská témata (pfiechod na evropské normy,<br />
alkalicko-kfiemiãitá reakce v b<strong>eton</strong>u).<br />
V první pfiedná‰ce Dr. Günter Breyer ze Spolkového ministerstva<br />
pro dopravu, inovaci a technologii, VídeÀ, Rakousko, hovofiil<br />
o zku‰enostech s v˘stavbou b<strong>eton</strong>ov˘ch vozovek na mostech<br />
avtunelech. Vyjádfiil se i k poznatkÛm vypl˘vajícím z poÏárÛ<br />
v alpsk˘ch tunelech v posledních letech. Uvedl napfi. od jak˘ch<br />
délek je nutno pfii odpovídajícím dopravním zatíÏení opût provádût<br />
b<strong>eton</strong>ov˘ kryt, i kdyÏ budou navazující úseky na volné trase<br />
provádûny v Ïiviãném materiálu.<br />
Na následující pfiedná‰ce se podíleli Dr. Ing. Walter Fleischer<br />
a Dipl.-Ing. Rötger Wagner, Walter-Heilit Verkerswegebau GmbH,<br />
Centrální technika, Mnichov, Nûmecko. Pfiítomné odborníky seznámili<br />
s nov˘mi zpÛsoby stavby, kter˘mi jsou napfi. siln˘ cementob<strong>eton</strong>ov˘<br />
kryt na nestmelené podkladní vrstvû, nebo zpÛsoby<br />
zhotovování cementob<strong>eton</strong>ového krytu na krátk˘ch mostech.<br />
Dr. Dipl.-Ing. Johannes Steigenberger z V˘zkumného ústavu<br />
rakouského cementáfiského svazu ve Vídni, referoval o povrchu<br />
vozovek z vym˘vaného b<strong>eton</strong>u. Pfii zavádûní této technologie<br />
byla upfiednostÀována ochrana proti hluku. V souãasnosti nachází<br />
uplatnûní i z dÛvodu velmi dobr˘ch protismykov˘ch vlastností.<br />
PouÏitím vût‰ího max. zrna kameniva do b<strong>eton</strong>u, 11 mm, se dosahuje<br />
vysoká úroveÀ drsnosti, i kdyÏ se nepatrnû zvy‰uje hladina<br />
valivého hluku vznikající v dÛsledku vût‰í hloubky textury. Toto<br />
je v‰ak v oblastech ménû citliv˘ch na hluk.<br />
O správnosti návrhu a míry spolehlivosti konstrukce vozovky<br />
s cementob<strong>eton</strong>ov˘m krytem (tuhé vozovky) pro celé návrhové<br />
období a posuzovacích kritériích, kter˘m by vozovka mûla v plné<br />
mífie vyhovût, informoval prof. ing. Ivan Gschwendt, DrSc., ze<br />
Stavební fakulty Slovenského uãení technického v Bratislavû.<br />
Tûmi kritérii jsou ochrana vozovky proti úãinkÛm promrzání, pomûr<br />
pevnosti a napûtí v tahu ohybem v cementob<strong>eton</strong>ové<br />
desce od jednorázového zatíÏení a pomûr pevnosti a napûtí<br />
v tahu ohybem v cementob<strong>eton</strong>ové desce od opakovaného zatí-<br />
Ïení.<br />
O stavbû moderních b<strong>eton</strong>ov˘ch leti‰tních povrchÛ v Polsku<br />
informovali Dr hab. inz. Piotr Nita a Dr inz. Adam Po‰wiata<br />
z Technického institutu Wojsk Lotniczych, War‰ava, Polsko.<br />
K pfiednostem leti‰tních b<strong>eton</strong>ov˘ch povrchÛ patfií pfiedev‰ím<br />
dobrá únosnost a pfiíznivé rozloÏení zatíÏení v desce vzrÛstající<br />
s tlou‰Èkou desky. Proto je cementob<strong>eton</strong>ov˘ kryt vhodn˘<br />
ivpodmínkách zv˘-<br />
‰en˘ch provozních<br />
nárokÛ.<br />
Cílem pfiíspûvku<br />
Ing. Jifiího Jare‰e, CSc., o technologii rekonstrukcí cementob<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
krytÛ bylo ukázat nûkteré z krokÛ, jeÏ pfiedcházely zpracování<br />
projektové dokumentace rekonstrukce cementob<strong>eton</strong>ového<br />
krytu konkrétní dálniãní vozovky. Jednalo se pfiedev‰ím<br />
o ekonomické a ãasové porovnání rÛzn˘ch technologií oprav<br />
(v˘mûna jednotliv˘ch desek a oprava schÛdkÛ na spárách, pfiekrytí<br />
asfaltov˘mi vrstvami, kompletní rekonstrukce a poloÏení<br />
nového asfaltového nebo cementob<strong>eton</strong>ového krytu). Na základû<br />
vyhodnocení v‰ech poznatkÛ byla doporuãena technologie<br />
souvislé náhrady b<strong>eton</strong>ov˘ch desek nov˘m cementob<strong>eton</strong>ov˘m<br />
krytem se spárami opatfien˘mi trny a kotvami, která je pro investora<br />
z dlouhodobého hlediska ekonomicky nejv˘hodnûj‰í.<br />
Ing. Jaroslava ·karková z Dálniãních staveb Praha, a. s, pfiedsedkynû<br />
Sekce cementob<strong>eton</strong>ov˘ch vozovek âeské silniãní spoleãnosti,<br />
se vûnovala poruchám zpÛsoben˘m alkalicko-kfiemiãitou<br />
reakcí. Tyto poruchy mají podobné vnûj‰í znaky jako poruchy<br />
zapfiíãinûné mrazem, nebo jin˘mi expanzivními reakcemi. Neoddiskutovatelnû<br />
kladn˘ vliv na vozovku má kvalitní provzdu‰nûní<br />
b<strong>eton</strong>u. Je-li podezfiení na reaktivnost kameniva s alkáliemi, je<br />
v praxi nezbytné vysledovat dlouhodobé chování kameniva<br />
v b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcích in situ.<br />
Jako v jin˘ch oborech, stejnû tak i v oblasti cementob<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
krytÛ se pfiipravuje pfiechod na evropské normy. Pro oblast cementob<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
krytÛ a zálivkov˘ch hmot byla vytvofiena skupina<br />
WG 3. Gestorem a zástupcem v technické komisi byla jmenována<br />
Ing. Marie Birnbaumová z ¤editelství silnic a dálnic âR,<br />
Závod Brno. Evropské normy navazují na základní EN 206 B<strong>eton</strong><br />
a na ostatní evropské normy, t˘kající se zku‰ebnictví b<strong>eton</strong>u, pfiísad,<br />
kameniva aj., takÏe práce skupiny WG 3 Cementob<strong>eton</strong>ové<br />
kryty a zálivkové hmoty je omezena pouze na hmoty, v˘robky<br />
a procesy, specifické pro b<strong>eton</strong>ové vozovky a na jejich popis,<br />
specifikaci a zkou‰ení. Ing. Birnbaumová apelovala na zástupce<br />
projekãních kanceláfií, aby velmi pozornû sledovali novû vydané<br />
technické pfiedpisy a podrobnû je prostudovali.<br />
Odborn˘ program konference byl zakonãen prohlídkou právû<br />
probíhající stavby R3509 obchvatu mûsta Olomouce, která bude<br />
uvedena do provozu v fiíjnu pfií‰tího roku.<br />
Z bezprostfiedních reakcí delegátÛ a úãastníkÛ bylo jiÏ bûhem<br />
konference zfiejmé, Ïe byla zaloÏena nová a velmi pfiínosná tradice<br />
setkávání odborníkÛ v oblasti b<strong>eton</strong>ov˘ch vozovek, která se<br />
jistû projeví i pfii v˘stavbû nov˘ch dálniãních a rychlostních komunikací.<br />
Iniciátofii setkání – spoleãnosti Skanska DS, a. s., Dálniãní stavby<br />
Praha, a. s., a Svaz v˘robcÛ cementu v âR – jsou jiÏ nyní pfiesvûdãeni<br />
o uspofiádání dal‰ího, tedy 1. roãníku mezinárodní konference<br />
B<strong>eton</strong>ové vozovky.<br />
Ing. Jan Gemrich<br />
v˘konn˘ tajemník<br />
Svaz v˘robcÛ cementu âR<br />
60 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
Pravidelné kaÏdoroãní zasedání Technické komise CEN/TC 51<br />
„Cement a stavební vápna“ se uskuteãnilo ve dnech 3. a 4. fiíjna<br />
2002 tentokrát v âeské republice v Praze na pozvání SvazÛ<br />
v˘robcÛ cementu âR a v˘robcÛ vápna âR, které pfievzaly finanãní<br />
zabezpeãení celého zasedání. Organizaãnû bylo zasedání<br />
zaji‰tûno V˘zkumn˘m ústavem maltovin Praha, s. r. o.<br />
Jednání komise ze zúãastnilo 58 delegátÛ ãlensk˘ch zemí CEN<br />
i zemí pfiidruÏen˘ch, které se ãleny CEN teprve postupnû stanou.<br />
Hlavním úkolem plenárního zasedání je posoudit ãinnost jednotliv˘ch<br />
pracovních skupin technické komise TC 51 pokud jde<br />
o pfiípravu jednotliv˘ch evropsk˘ch norem a o soulad pfiípravy<br />
s pracovním plánem. Zasedání posuzuje rovnûÏ prÛbûh normalizaãních<br />
prací jin˘ch technick˘ch komisí, které tematicky souvisí<br />
s problematikou cementÛ a vápen, napfiíklad komise pro b<strong>eton</strong><br />
ãi komise pro zdivo. Podle v˘voje pfiedpisÛ vznikajících<br />
v Evropské komisi a CEN zasedání dává rovnûÏ pokyny sv˘m pracovním<br />
komisím k zaji‰tûní souladu nov˘ch pfiedpisÛ a pfiipravovan˘ch<br />
evropsk˘ch norem.<br />
Zasedání vyzdvihlo skuteãnost, Ïe v souãasné dobû jsou jiÏ<br />
dokonãeny a vydány první dvû harmonizované evropské normy<br />
v˘robku ve stavebnictví – EN 197-1 pro cementy pro obecné<br />
pouÏití a EN 459-1 pro stavební vápna, které jsou v âeské republice<br />
jiÏ vydány v ãeském znûní. K dispozici jsou rovnûÏ související<br />
evropské normy zku‰ební a normy pro hodnocení shody.<br />
Úspû‰nû probíhá pfiíprava dal‰ích harmonizovan˘ch evropsk˘ch<br />
norem v˘robkÛ a pfiíslu‰n˘ch zku‰ebních norem pro<br />
cementy s nízk˘m hydrataãním teplem, pro cementy pro zdûní,<br />
cement hlinitanov˘, silniãní hydraulické pojivo, hydraulické stavební<br />
pojivo a dal‰ích.<br />
PoÏadavky na zafiazení ãlánkÛ o trvanlivosti v˘robkÛ do norem<br />
vedly k fie‰ení, podle nûhoÏ se jejich trvanlivost posuzuje pfii<br />
koneãném pouÏití, tj. napfi. u cementu podle trvanlivosti b<strong>eton</strong>u,<br />
v nûmÏ je cement pouÏit. Tento smûr vedl Technickou komisi<br />
TC 51 k orientaci prací do b<strong>eton</strong>áfiského oboru, zejména pokud<br />
jde o pfiípravu podkladÛ pro evropské normy t˘kající se karbonatace<br />
b<strong>eton</strong>u, jeho mrazuvzdornosti, vyluhovatelnosti, zvlá‰tû<br />
pokud jde o styk b<strong>eton</strong>u s pitnou vodou.<br />
PoÏadavky na Ïivotní prostfiedí si vynutily rovnûÏ orientaci prací<br />
na problematiku nebezpeãn˘ch látek a v té souvislosti bylo pfii<br />
zasedání rozhodnuto o zafiazení nov˘ch témat jako je zpracování<br />
zprávy o enviromentálním pÛsobení cementu, zpracování<br />
metod pro stanovení ve vodû rozpustného ‰estimocného chrómu,<br />
sjednocování metod pro mûfiení vyluhovatelnosti a posuzování<br />
obsahu moÏn˘ch tûkav˘ch látek i radioaktivity.<br />
Práce technické komise reaguje rovnûÏ na postupnû zpfiesÀované<br />
poÏadavky notifikovan˘ch orgánÛ zejména pfii posuzování<br />
shody vlastností v˘robkÛ s technick˘mi poÏadavky harmonizovan˘ch<br />
evropsk˘m norem v˘robku formulovan˘ch v jejich pfiílohách<br />
ZA, kdy splnûní tûchto poÏadavkÛ bude umoÏÀovat pfiipojit<br />
k v˘robku oznaãení CE. V zemích EU je to jiÏ dnes bûÏné, pro<br />
podmínky âeské republiky budou postupnû legislativní podmínky<br />
vytvofieny.<br />
V˘‰e uvedené plánované práce Technické komise CEN/TC 51<br />
a jejích pracovních skupin jsou rozloÏeny do roku 2003 a jejich<br />
A KTUALITY<br />
TOPICAL SUBJECTS<br />
P L E N Á R N Í Z A S E D Á N Í T E C H N I C K É K O M I S E CEN/TC 51<br />
„C E M E N T A S T AVE B N Í V Á P N A“<br />
v˘sledky budou posouzeny pfií‰tím plenárním zasedáním<br />
v Budape‰ti v fiíjnu 2003.<br />
Ing. Jan Gemrich<br />
v˘konn˘ tajemník Svazu v˘robcÛ cementu âR<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 61
A KTUALITY<br />
TOPICAL SUBJECTS<br />
S O U T ù Î E N Í D O Z T R A C E N A<br />
F EJETON Z PERA Z DE≈KA L U KE·E<br />
Mrzí mne kaÏdá marná práce, kaÏdé zbyteãnû vynaloÏené úsilí.<br />
Zúãastnil jsem se porot fiady architektonick˘ch soutûÏí, které pfiinesly<br />
dobré v˘sledky – tedy kvalitní a profesionálnû zpracované<br />
návrhy – ale nakonec se nepostavilo nic. DÛvodem bylo ãasto<br />
‰patné zadání.<br />
Vrátím-li se o deset let zpátky, snad první velká soutûÏ hned po<br />
roce 1989 byla vypsána na nov˘ ekumenick˘ areál na Velehradû.<br />
Tehdy tam byl papeÏ Jan Pavel II., na jehoÏ bohosluÏbu pod<br />
‰ir˘m nebem pfii‰lo pÛl miliónu vûfiících. Pod dojmem této události<br />
byla vypsána soutûÏ na fiadu obrovit˘ch církevních areálÛ,<br />
klá‰terÛ, kostelÛ a kaplí, shromaÏdi‰È a ambitÛ pro fiímsko- i fieckokatolickou<br />
církev. Byl to gigantick˘ úkol, kter˘ by spolykal miliardy.<br />
A nakonec se postavil jen pavilónov˘ ústav pro chovance<br />
zdej‰í léãebny. Ti sice získali krásné nové prostory, ale zato jezuitsk˘<br />
klá‰ter zcela osifiel, dnes v nûm Ïije jen nûkolik mnichÛ, ktefií<br />
mají co dûlat, aby barokní areál udrÏovali v chodu.<br />
Dal‰í velká soutûÏ byla pfied lety vypsána mûstem Zlín.<br />
Architekti tu ve dvou kolech navrhovali dostavbu hlavního zlínského<br />
námûstí. Taky z toho nic nebylo.<br />
Nedlouho na to vypsalo mûsto Brno kompetici na úpravu<br />
Námûstí Svobody. A zase nic. A tak bych mohl pokraãovat.<br />
Nedávno probûhla z iniciativy tehdej‰ího praÏského primátora,<br />
architekta Jana Kasla, soutûÏ na úpravu Palachova námûstí v centru<br />
mûsta. ZásluÏná akce! S dne‰ním stavem tohoto cenného prostoru<br />
nejsme asi nikdo spokojeni. Námûstí vévodí ohavn˘ b<strong>eton</strong>ov˘<br />
válec vûtrákÛ podzemních garáÏí. Provizornû tu stojí – zády<br />
k centru námûstí – Antonín Dvofiák, kousek dál tu jsou nevzhledné<br />
boudy s v˘tahy do garáÏí. Vítûzn˘ projekt dÛstojnû fie‰í cel˘ pro-<br />
stor. Ale ouha! Teì – po soutûÏi, která stála mûsto a nás daÀové<br />
poplatníky stovky tisíc a architekty mnoho hodin práce – si najednou<br />
radní uvûdomili, Ïe zadání bylo vlastnû ‰patné. Místo odborníkÛ<br />
se navíc chtûjí zeptat PraÏanÛ, jak úkol vyfie‰it.<br />
Ne, v Ïádném pfiípadû nejsem proti dialogu s obãany. Sám po<br />
nûm volám uÏ léta. Ostatnû námûstí bude slouÏit jim, resp. nám.<br />
Ale dûsí mne ten populismus politikÛ – otázky mûli pfiece klást<br />
pfied vypsáním soutûÏe. Tehdy byl ãas na ankety, diskuze, odborné<br />
konference, které mohly pfiinést odpovûdi na otázku, zda má<br />
b˘t v prostoru zeleÀ, má-li tu b˘t ka‰na apod. Pak teprve mûla<br />
radnice vypracovat zadání.<br />
Nestalo se. A já tu‰ím, Ïe je tu dal‰í promarnûná pfiíleÏitost.<br />
Dal‰í kvalitní projekt pÛjde moÏná zase pod stÛl. A za pár let se<br />
zaãne nanovo. Jen aby se pak nestalo, Ïe uÏ nikdo nebude chtít<br />
po v‰ech tûch zku‰enostech soutûÏit.<br />
Ing. arch. Zdenûk Luke‰<br />
dûkan Fakulty architektury, TU v Liberci<br />
Textov˘ pfiepis fej<strong>eton</strong>u vysílaného na stanici BBC 14. listopadu<br />
t.r. v pofiadu Dobré ráno uvádíme s laskav˘m svolením autora<br />
a redakce rádia BBC. Domníváme se, Ïe i mnozí ãtenáfii mají se<br />
soutûÏením své zku‰enosti, neboÈ dobfie zpracovan˘ soutûÏní<br />
návrh je vytváfien v t˘mu, kde architektovy návrhy a my‰lenky<br />
jsou rozvinuty a zpracovány specialisty.<br />
redakce<br />
Vysílání BBC v âR na FM: Praha 101,1 – Brno 101,3 – âeské Budûjovice 89,9 – Hradec<br />
Králové/Pardubice 99,1 – Ostrava 106,3 – PlzeÀ 98,6 – Ústí nad Labem 105,8 –<br />
Karlovy Vary 94,7 – Jihlava 96,7 – Zlín 93,9 – Liberec 99,2 – Olomouc 105,<br />
T É M A T A â Í S E L 3. R O â N Í K U P L N O B A R E V N Á I N Z E R C E A PR â L Á N K Y<br />
âíslo Hlavní téma Uzávûrka rukopisÛ Vyjde<br />
1/2003 Vodohospodáfiské stavby a b<strong>eton</strong><br />
v extrémních podmínkách<br />
20. 12. 2002 únor 2003<br />
2/2003 Sanace b<strong>eton</strong>ov˘ch konstrukcí 10. 02. 2003 duben 2003<br />
3/2003 Pozemní stavby<br />
(sakrální stavby, sportovní stavby)<br />
10. 04. 2003 ãerven 2003<br />
4/2003 Mosty a dopravní stavby 10. 06. 2003 srpen 2003<br />
5/2003 Prefabrikace 10. 08. 2003 fiíjen 2003<br />
6/2003 Technologie b<strong>eton</strong>u (speciální<br />
b<strong>eton</strong>y a b<strong>eton</strong>ové podlahy)<br />
10. 10. 2003 prosinec 2003<br />
T E C H N I C K É Ú D A J E<br />
Filmy<br />
rastr 175 linek/palec, rozli‰ení 2540, ofset – neãiteln˘ pozitiv (ze strany<br />
vrstvy), VÏdy pfiidat nátisk.<br />
Digitální forma<br />
zlom: QuarkXpress (Apple) pfiibalit pouÏitá písma a obrázky<br />
obrázky: reÏim CMYK, formát EPS, TIF, min. rozli‰ení 300 b/p, kresby<br />
bitmapa s rozli‰ením min. 600 b/p, vektory Adobe Illustrátor, loga ve<br />
vektorech Adobe Illustrátor (Z PC vÏdy v‰echny texty v kfiivkách)<br />
média: ZIP, CD. VÏdy pfiidat v˘tisk z tiskárny.<br />
Formát Umístûní Cena<br />
A4 4. strana obálky 80 000,-<br />
A4 3. strana obálky 50 000,-<br />
A4 vnitfiní strana 35 000,-<br />
1/2 A4 vnitfiní pÛlstrana (na ‰ífiku / na v˘‰ku) 20 000,-<br />
1/4 A4 vnitfiní ãtvrtstrana (na ‰ífiku / na v˘‰ku) 12 000,-<br />
1/8 A4 inzerát nebo tisková zpráva 8 000,propagaãní<br />
ãlánek – za kaÏdou celou stranu 30 000,-<br />
V‰echny ceny jsou uvedeny bez DPH 22 %, technickou specifikaci pro inzerci<br />
si vyÏádejte v redakci.<br />
S N Í Î E N Í C E N O 10 A Î 15 %!<br />
ZpÛsob placení: inzerce a PR ãlánky jsou placeny na základû faktury<br />
vystavené po jejich vyti‰tûní v ãasopise. Klient obdrÏí souãasnû s fakturou<br />
dva v˘tisky ãasopisu, v pfiípadû zájmu lze pfiiobjednat vût‰í mnoÏství.<br />
Slevy: pfii opakování inzerátu v rámci roãníku . . . . . . . . . . . . . -10 %<br />
pro ãleny SVC âR, SVB âR, âBS a SSBK . . . . . . . . . . . . -15 %<br />
Jiné moÏnosti ãi kombinace po dohodû s redakcí.<br />
Pfii objednání firemní prezentace<br />
do konce ledna 2003 dal‰í sleva . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . -10 %<br />
62 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
P O K Y N Y P R O A U T O R Y<br />
300 dpi 150 dpi 72 dpi<br />
VáÏení pfiátelé,<br />
cílem úsilí redakce je pfiipravovat ãasopis BETON – technologie, konstrukce,<br />
sanace pro ãtenáfie tak, aby plnil jejich pfiedstavy a oãekávání a ãestnû<br />
tak obstál v ‰iroké nabídce odborn˘ch ãasopisÛ.<br />
Usilujeme o to, aby si ãasopis o b<strong>eton</strong>ovém stavebnictví udrÏel trvalou<br />
pfiízeÀ nejen ãtenáfiÛ – profesních pfiíznivcÛ cementu, b<strong>eton</strong>u a b<strong>eton</strong>ov˘ch<br />
konstrukcí, ale i Vás, jeho v˘znamn˘ch spolutvÛrcÛ, autorÛ z fiad<br />
odborníkÛ.<br />
Pro usnadnûní na‰í vzájemné spolupráce Vám pfiedkládáme v˘ãet základních<br />
náleÏitostí, které by Va‰im ãlánkÛm nemûly chybût, abychom udrÏeli<br />
jednotn˘ ráz v‰ech publikovan˘ch odborn˘ch pfiíspûvkÛ. Souãasnû uvádíme<br />
zásady pro plynulé pfiedávání pfiíspûvkÛ redakci<br />
T EXT âLÁNKU<br />
Textov˘ procesor: MS Word<br />
- písmo Times New Roman, velikost písma 12 bodÛ<br />
- v‰echny okraje 25 mm<br />
- povolené dûlení slov<br />
- fiádkování jednoduché<br />
- mezery mezi fiádky (pfied/za odstavcem) 0 b.<br />
- text zarovnán do blokÛ<br />
- odsazování zaãátku odstavcÛ o 5 mm.<br />
Název ãlánku – (ãeská + anglická verze)z prostorov˘ch dÛvodÛ prosíme<br />
volit co nejv˘stiÏnûj‰í a co nejúspornûj‰í. Název by v Ïádném pfiípadû nemûl<br />
pfiesahovat 2 (dva) fiádky v jednom jazyce. (velikost písma 14, tuãnû)<br />
Jména autorÛ – zde uveìte jména autora/Û bez titulÛ (velikost písma 12,<br />
tuãnû)<br />
Anotace – (ãeská + anglická verze) tvofií nezbytnou souãást kaÏdého<br />
ãlánku. Prosíme o maximálnû struãnou charakteristiku Va‰eho hlavního<br />
zámûru. Anotace by nemûla pfiesáhnout tfii fiádky po cca 60 úhozech.<br />
Vhodn˘ je rozsah do 30 slov (50 v˘jimeãnû). Anglickou mutaci v pfiípadû<br />
potfieby zajistí nበpfiekladatel. (velikost písma 12)<br />
Odborn˘ ãlánek – nejvhodnûj‰í jsou takové pfiíspûvky, které pfii zachování<br />
Ïádoucí odborné úrovnû osloví ‰ir‰í profesní vefiejnost. Îádáme Vás proto<br />
o srozumitelnou a souãasnû struãnou formu v˘kladu dané problematiky.<br />
Optimální délka ãlánku je 3 aÏ 4 strany v ãasopise (v˘jimeãnû 5). (Pro informaci<br />
uvádíme, Ïe na jednu tiskovou stranu se dvûma ilustraãními obrázky<br />
lze umístit 1,5 aÏ 1,75 strany rukopisu pfiipraveného v MS Wordu.)<br />
Popisky k obrázkÛm: kaÏd˘ obrázek, graf, tabulka apod. by mûl b˘t zfietelnû<br />
oãíslován a popsán (ãesky a anglicky). V textu by pak mûly b˘t zafiazeny<br />
ãíselné odkazy na grafické informace. Formulace popiskÛ by mûla b˘t struãná<br />
a v˘stiÏná. Text popiskÛ k obrazovému materiálu, není-li vkomponován<br />
pfiímo v textu pfiíspûvku, prosíme souhrnnû uvést za textem ãlánku. Pokud<br />
zasíláte grafické informace redakci v jiné formû neÏ elektronické, Ïádáme<br />
o jejich zfietelné oznaãení ãíslem (popiskou není nutné) na zadní stranû.<br />
Tabulky: mûly by b˘t pfiehlednû uspofiádány s poãtem vnitfiních linek<br />
omezen˘m na nezbytné minimum. Numerické údaje laskavû uvádûjte zaokrouhlené<br />
na nejnutnûj‰í poãet platn˘ch ãíslic.<br />
Je vhodnûj‰í nevkládat grafické informace pfiímo do textu ãlánku v editoru<br />
Word, ale pouze oznaãit jejich pfiibliÏné umístûní v ãlánku ãíseln˘m odkazem.<br />
Grafické informace za‰lete v jejich pÛvodní podobû. Pokud je v‰ak uÏ<br />
máte vloÏené ve Wordu, dokáÏeme si s tím (aÏ na v˘jimky) také poradit.<br />
Vzorce: mûly by b˘t oãíslovány a v textu odkázány ãíslem.<br />
Jednotky: je tfieba pouÏívat jednotky SI a jejich násobky, v grafech a tabulkách<br />
uvádût jednotky jednotliv˘ch veliãin v hranat˘ch závorkách.<br />
Závûr pfiíspûvku: zde uveìte kromû svého celého jména, pfiíjmení a titulÛ<br />
také kontaktní adresu, telefon, fax, e-mail, pfiípadnû www.<br />
Z PÒSOB P¤EDÁVÁNÍ PODKLADÒ<br />
a) text – zpracovan˘ v textovém editoru MS WORD je moÏno zaslat redakci<br />
e-mailem na adresu: redakce@b<strong>eton</strong>tks.cz.<br />
Pokud budeme mít v redakci problémy s naãtením ãlánku, vyÏádáme<br />
si od Vás jeho text na disketû spolu s ti‰tûnou podobou.<br />
Oceníme, pokud v názvu souboru s Va‰ím ãlánkem bude pouÏito<br />
v˘znaãné slovo z názvu ãi Va‰e jméno. Ve 20 do‰l˘ch souborech<br />
s názvem clanek.doc nebo b<strong>eton</strong>.doc se ‰patnû orientuje.<br />
b) obrazov˘ materiál – nejlépe zpracovan˘ a uloÏen˘ v elektronické podobû<br />
(v JPG, TIF, GIF, CDR, pfiípadnû AI), lze rovnûÏ zaslat e-mailem, na<br />
disketû, CD ãi ZIPce (po vyjití ãísla ãasopisu Vám bude vrácena). Pokud<br />
máte fyzicky fotografie dáváme pfiednost profesionálnímu skenování ve<br />
studiu, pokud je chcete skenovat sami, pouÏijte rozli‰ení 300 dpi, pouze<br />
v˘jimeãnû 150 dpi (viz ukázky), nekvalitní podklady nemohou b˘t graficky<br />
zpracovány. V odpovídající kvalitû by mûly b˘t i digitální fotografie.<br />
Na to je tfieba myslet jiÏ pfii pofiizování fotografie. Fotografie, která má<br />
b˘t v budoucnosti pouÏita v tisku musí b˘t mnohem kvalitnûj‰í (a tedy<br />
vût‰í) neÏ fotografie vkládaná do Wordu pro tisk na kanceláfiské tiskárnû,<br />
ãi pouÏitá na webov˘ch stránkách.<br />
Vzhledem k tomu, Ïe ãlánky jsou zasílány k lektorování, prosíme Vás<br />
o jejich dodání redakci nejménû t˘den pfied redakãní uzávûrkou. âlánky<br />
jsou lektorovány odborn˘mi garanty, pfiíp. ãleny redakãní rady. V pfiípadû<br />
zamítavého stanoviska lektora si redakce si vyhrazuje právo pfiíspûvek<br />
nezafiadit.<br />
Tû‰íme se na Va‰e ãlánky o progresivních aplikacích, trendech a ekonomick˘ch<br />
aspektech b<strong>eton</strong>ového stavebnictví, kter˘mi pfiispûjete ke komplexní<br />
informovanosti ‰iroké odborné vefiejnosti i celkovému rozvoji tohoto<br />
stavebního oboru.<br />
Redakce ãasopisu B<strong>eton</strong> <strong>TKS</strong><br />
A KTUALITY<br />
TOPICAL SUBJECTS<br />
Poznámka: NevyÏádané rukopisy nelze autorÛm vracet.<br />
B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002 63
F IREMNÍ PREZENTACE<br />
ADVERTISEMENTS<br />
M O N T O V A N É R O D I N N É D O M Y<br />
Z L E H K É H O L I A P O R B E T O N U<br />
Bydlení je snem mnoh˘ch z nás, ale pfii<br />
souãasné finanãní situaci normálních rodin<br />
se ãasto stává ãernou mÛrou. Spoleãnost<br />
Lias Vintífiov, LSM, k. s., proto pfiichází na trh<br />
s nov˘m produktem montovan˘ch prefabrikovan˘ch<br />
rodinn˘ch domÛ pod oznaãením<br />
„DÛm jedním tahem“. Jedná se<br />
o projekt, kter˘m chce podpofiit systém<br />
v˘stavby rodinn˘ch domÛ z Liaporb<strong>eton</strong>u<br />
a sv˘m zpÛsobem i trochu rehabilitovat panelovou<br />
v˘stavbu u nás a zmûnit (ze znám˘ch<br />
dÛvodÛ) více ãi ménû zkreslené<br />
povûdomí vefiejnosti o moderní panelové<br />
v˘stavbû. Produkt DÛm jedním tahem<br />
obsahuje projekty deseti typov˘ch domÛ,<br />
které jsou zkonstruovány a technologicky<br />
pfiipraveny tak, aby byly pfiístupné hlavnû<br />
mlad˘m rodinám vstupujícím do Ïivota nebo<br />
pro ty, ktefií nejsou schopni financovat<br />
(nûkdy aÏ nadmûrnû vysoké) ãástky za<br />
bydlení. To ov‰em neznamená, Ïe se jedná<br />
o projekty o nûco ochuzené. Spí‰e naopak,<br />
tyto domy vyuÏívají ‰piãkovou technologii<br />
v˘roby a ve spojení s vlastnostmi Liaporu<br />
(resp. Liaporb<strong>eton</strong>u) vznikne dÛm s vysok˘mi<br />
uÏitn˘mi vlastnostmi.<br />
S PRÁVNÁ VOLBA – L EHK¯<br />
KERAMICK¯ BETON Z L IAPORU<br />
Jak bylo fieãeno v‰echny dílce domÛ (obvodové<br />
a nosné konstrukce) jsou navrÏeny<br />
jako velkoplo‰né dílce z lehkého keramického<br />
b<strong>eton</strong>u – Liaporb<strong>eton</strong>u, jehoÏ základem<br />
je lehké keramické kamenivo Liapor ® .<br />
Toto kamenivo se vyrábí ve formû granulovaného<br />
materiálu, na bázi expandovaného<br />
jílu a svou podstatou patfií mezi keramické<br />
hmoty, které jsou historicky nejstar‰ím<br />
anejosvûdãenûj‰ím stavebním materiálem.<br />
Na rozdíl od klasické cihláfiské v˘roby, forma<br />
granulovaného materiálu umoÏÀuje<br />
zpracování moderní b<strong>eton</strong>áfiskou technologií.<br />
Lehk˘ b<strong>eton</strong> s kamenivem Liapor ® pak<br />
dosahuje znaãn˘ch pfiedností ve srovnání<br />
s normálním b<strong>eton</strong>em. Vyznaãuje se pfiedev‰ím<br />
nízkou hmotností (obj. hmotnost<br />
LB15/1500 je o 800 kg/m 3 niÏ‰í – to znamená<br />
o 35 % niωí neÏ u normálního b<strong>eton</strong>u).<br />
Tento aspekt umoÏÀuje sníÏení transportních<br />
i montáÏních nákladÛ a v˘robu<br />
dílcÛ vût‰ích rozmûrÛ. Díky tomu lze rozmûry<br />
dílcÛ snadno pfiizpÛsobit potfiebnému<br />
rozmístûní spár v domû. Nezanedbatelnou<br />
pfiedností je téÏ niωí tepelná vodivost pfii<br />
vysoké tepelné jímavosti (sníÏen˘ pfienos<br />
tepla v rámci interiéru domu, niωí riziko<br />
tepeln˘ch mostÛ), vy‰‰í vzduchová neprÛzvuãnost<br />
vztaÏená na plo‰nou hmotnost,<br />
teplotní roztaÏnost je niωí o 20 aÏ 25 %,<br />
vysoká ohnivzdornost a v neposlední fiadû<br />
pfiíznivé vlhkostní vlastnosti (pomal˘ transport<br />
vlhkosti, velmi nízká kapilární vzlínavost)<br />
a snadnûj‰í opracovatelnost.<br />
J E DNODUCH¯, RYCHL¯<br />
STAVEBNICOV¯ SYSTÉM – V¯HODY<br />
PREFABRIKACE<br />
Zvládnout postavit rodinn˘ dÛm klasickou<br />
technologií v krátkém ãasovém období má<br />
své technologické hranice, proto vyuÏití prefabrikace<br />
pfii realizaci hrubé stavby DomÛ<br />
jedním tahem je velkou v˘hodou. Technologie<br />
montáÏe prefabrikovan˘ch dílcÛ<br />
dokáÏe zkrátit dobu v˘stavby klasického<br />
rodinného domu v krajním pfiípadû aÏ na<br />
1 t˘den. Tím stavebník u‰etfií nejen ãas, ale<br />
pfiedev‰ím peníze. Standardní kvalita<br />
budoucí stavby je zaji‰tûna jiÏ ve v˘robnû,<br />
pod odborn˘m dozorem a bez vlivu povûtrnosti.<br />
Prefabrikace také pfiiná‰í celkové sní-<br />
Ïení pracnosti pfii realizaci hrubé stavby<br />
a odstranûní nûkter˘ch nároãn˘ch fiemesl-<br />
n˘ch prací na stavbû (napfi. elektroinstalace<br />
je pfiedpfiipravena jiÏ z v˘roby a vzhledem<br />
k dostateãné kvalitû povrchu dílcÛ odpadá<br />
v˘roba omítek). Díky vyuÏití flexibilního formování<br />
ve v˘robû lze splnit individuální<br />
pfiání stavebníka.<br />
PouÏitím lehkého keramického b<strong>eton</strong>u<br />
získají obvodové stûny domu v˘raznû vy‰-<br />
‰ích tepelnû izolaãních vlastností. Po provedení<br />
finálního zateplovacího fasádního systému<br />
je dosaÏeno nadstandardních hodnot,<br />
tepelného odporu R = 2,6 m 2 KW –1 pfii<br />
celkové tlou‰Èce sendviãové konstrukce<br />
250 mm. Komplexním fie‰ením získává<br />
dÛm ve srovnání s klasickou technologií<br />
(zdûná stavba s tlou‰Èkou obvodové stûny<br />
400 mm) znaãné zv˘‰ení obytné plochy.<br />
Pro zajímavost jednoduché srovnání –<br />
u rodinného domu se zastavûnou plochou<br />
10 x 10 m dojde k nárÛstu obytné plochy<br />
o11,2 m 2 . Tato plocha odpovídá velikosti<br />
jednoho dûtského pokoje, kter˘ získáme<br />
navíc bez nároku na zvût‰ení domu.<br />
Motivem tohoto projektu je nabídnout<br />
jednoduch˘, rychl˘, stavebnicov˘ systém<br />
svynikajícími vlastnostmi, kter˘ dokáÏe zajistit<br />
komfort zdravého bydlení pro v‰echny<br />
generace. Zaujal-li Vás tento projekt, obraÈte<br />
se bez obav na obchodní oddûlení spoleãnosti<br />
Lias Vintífiov, LSM, k. s., Jejich pracovníci<br />
vám rádi a s ochotou zodpoví dal‰í<br />
dotazy.<br />
Kontakt:<br />
Lias Vintífiov, LSM, k. s.<br />
Vintífiov u Sokolova, PSâ 357 44<br />
tel.: 352 324 444; fax: 352 324 499<br />
e-mail: info@liapor.cz, www.liapor.cz,<br />
www.dumjednimtahem.cz<br />
www.dumjednimtahem.cz<br />
64 B ETON • TECHNOLOGIE • KONSTRUKCE • SANACE 6/2002
na filmu
SVAZ V¯ROBCÒ CEMENTU âR<br />
SVAZ V¯ROBCÒ BETONU âR<br />
â ESKÁ BETONÁ¤SKÁ SPOLEâNOST âSSI<br />
S DRUÎENÍ PRO SANACE BETONOV¯CH KONSTRUKCÍ