Úrad pre reguláciusieťových odvetví SRSpotrebiteľom chýbainformovanosť a suverenitaTrh s energetikou aj legislatíva, ktorou sa jednotlivé energetické odvetvia riadia,zaznamenali v ostatnom období viaceré zmeny. Na dôvody a dôsledky prespotrebiteľský trh sa publicistka Mária Šišuláková opýtala predseduÚradu pre reguláciu sieťových odvetví (ÚRSO) Jozefa Holjenčíka,vymenovaného do funkcie na ďalších šesť rokov.■■ Od 1. septembra minulého roka u nás platínový zákon o energetike, ktorý prevzal „3. liberalizačnýbalíček pre vnútorný trh s elektrinoua plynom“. Čo je podstatou novej legislatívnejnormy, prečo bola potrebná?Nové dve smernice a tri nariadenia EÚs pracovným názvom „tretí liberalizačnýenergetický balíček“ priniesli celý radopatrení, ktoré zavádzajú nové možnostiusporiadania trhu s elektrinou a plynom,nový režim oddelenia výrobných a dodávateľskýchčinností od prevádzky prenosovejsústavy alebo prevádzky prepravnejsiete, zaviedli kategóriu zraniteľných odberateľova výrazne posilnili práva odberateľovelektriny a plynu v zmluvnej oblasti,ustanovili možnosť bezplatnej zmeny dodávateľaelektrickej energie a plynu v priebehutroch týždňov, právo spotrebiteľa dostaťkonečné vyúčtovanie do 6 týždňov pozmene dodávateľa, právo odberateľov narelevantné údaje o spotrebe elektriny a plynu,právo na informácie o spotrebiteľskýchprávach uvedené na faktúrach a webovýchsídlach energetických podnikov. Ochranuspotrebiteľa akcentuje aj zavedenie pojmuenergetická chudoba. S touto ekonomickoukategóriou však budú spojené značnéproblémy, pretože v EÚ neexistuje jednotnádefinícia energetickej chudoby.■■ Súčasne začal platiť aj nový zákon o reguláciiv sieťových odvetviach. Nanovo sa nímstanovili najmä úlohy a pôsobnosť ÚRSO. Akézmeny vo vzťahu k nemu priniesol?Tretí balíček je už prostredníctvom novýchzákonov o regulácii v sieťových odvetviacha zákona o energetike transformovanýaj do slovenskej legislatívy. Kľúčovézmeny, ktoré priniesla nová legislatíva,možno sústrediť do dvoch oblastí. Sú toopatrenia prispievajúce k rozvoju konkurenciena trhu s dodávkami energií a nazvýšenie ochrany spotrebiteľov.Foto: archívNové zákony o energetike a reguláciiv sieťových odvetviach okrem tretieho energetickéhobalíčka transponujú do slovenskejlegislatívy ustanovenia, ktoré vzniklina základe praxe. Nová legislatíva zaviedlanový spôsob regulácie – reguláciu kvality,stanovila povinnosť poskytnúť odberateľovikompenzáciu za chybné alebo oneskorenévyúčtovanie platby za dodávku elektrinyalebo plynu s tým, že príslušné dojednaniemusí zohľadňovať úpravu takejto povinnostidodávateľa v štandardoch kvalitystanovených úradom. Kompenzačné platbya celkové sprísnenie štandardov kvality,okrem iného napríklad ohľadne dôkaznéhobremena, sú výrazným znakom novéhoprístupu za dosiahnutie vyššej spoľahlivosti,bezpečnosti a kvality dodávky energií.Nové zákony posilnili nezávislé postavenieúradu a jeho právomoci vo vzťahuk účastníkom na trhu s elektrinou a plynom.Napríklad operátori prenosových sústavmusia vypracovávať tzv. 10-ročné plány,ktorých plnenie bude prísne kontrolovanénaším úradom. Úrad už môže požadovaťa kontrolovať také údaje o nákladocha činnostiach regulovaných subjektov, ktorédoteraz nemohol. Certifikácia prevádzkovateľovsietí je tiež jedna z pridelenýchkompetencií, ktoré v konečnom dôsledkuposunú reguláciu sieťových odvetví na vyššiukvalitatívnu úroveň. Je toho veľa, čo bybolo treba spomenúť, ale obmedzím sa lenna konštatovanie, že nová legislatíva budemať nesporne pozitívny dosah na rozvojtrhu s energiami a ochranu odberateľov.■■ Niektorí odborníci tvrdia, že zákony bolišité narýchlo a vidia v nich nedostatky. Ktorésa naozaj objavili?Ak sa zákon pripravoval dlhšie ako dvaroky, asi sa nedá hovoriť o horúcej ihle.Ani nedostatky nie sú úradu zatiaľ známe.■■ Náš energetický trh bol mnoho rokov zvyknutýna silný diktát výrobcov. Podľa ich reakciesa situácia zmenila. Do akej miery?Diktát výrobcov a mono<strong>pol</strong>ných prevádzkovateľovsietí sa skončil už dávno.Nezávislosť regulačného úradu, ktorábola podmienkou vstupu Slovenska do EÚv prístupových rokovaniach o energetike,a následné zmeny v primárnej legislatíveviedli k novej regulačnej <strong>pol</strong>itike a zmenámregulačných metód, ktoré skoncovalis pohodlnými nástrojmi dosahovania ziskovbez ohľadu na efektívnosť podnikaniaa dopad na odberateľov. V súčasnosti úradnaordinoval regulovaným subjektom takéstimulačné metódy, ktoré ich nútia znižovaťvlastné straty a zaručujú zisk iba prireálne efektívnom podnikaní, a nie kompenzovanímsvojich chýb a nedostatkovneustálym zvyšovaním cien.■■ Znamená to, že nová legislatíva posilňujespokojnosť spotrebiteľov, sú o svojich právachdobre informovaní?Nová legislatíva naozaj posilňuje právaspotrebiteľov. Iná vec je ich informovanosťalebo vôbec chuť byť informovaní o tom,čo by im to mohlo priniesť. Pravda je aj to,že časť obyvateľstva, hlavne vyššieho vekua nižšieho vzdelania, nie je pripravená nato, aby svoje právomoci dokázala využiť.Bude treba ešte veľa osvety, kým sa slovenskýspotrebiteľ energií začne kvalifikovanerozhodovať a suverénne správať.Žiaľ, slabý záujem o zvyšovanie informovanostio spotrebiteľských právach pozorujemev médiách. Pritom je to problematikaveľmi pálčivá a určite by čitateľovalebo divákov zaujali témy, ktoré šetria peniazea starosti. Niekoľkokrát sme ponúkaliúčasť na kampaniach o vysvetľovanía uplatňovaní štandardov kvality dodávkyenergií a vody, ale neuspeli sme.■■ Podľa niektorých výpočtov má Slovenskonajvyššie poplatky súvisiace s elektrinouv EÚ, a to na úrovni 68 <strong>eur</strong> za megawatthodinu.Priemer EÚ by mal byť podľa nich pritomvo výške 48 <strong>eur</strong> za megawatthodinu. Jeto tak?Nie. A nejde len o tarify, ale ceny elektrinyvôbec. Eurostat nemá jednotnú metodikuna získavanie údajov a informáciío štruktúre cien a rozličných taríf. Pretozložky tarify v jednom štáte vôbec nemusiazodpovedať štruktúre tej istej alebo podobnejtarify v inom štáte. Zvlášť ak v niektorýchešte stále existujú krížové dotácie.44 Časopis na prezentáciu Slovenska v Európskej únii
Úrad pre reguláciusieťových odvetví SROkrem toho porovnávajú sa podmienkynákladovo neporovnateľných prenosovýcha distribučných sietí. Tarify sú všade iné.V štatistikách sa tieto údaje umelo prepočítavajú.U priemyselných odberateľov jeproblém zistiť presné toky elektriny. A tiesú podstatou výpočtu presných nákladovna distribúciu a prenos. V domácnostiachto nie je taký problém. Odberové diagramysú typizované a jasné. Bývalý ERGEG(Asociácia <strong>eur</strong>ópskych regulátorov) sa pokúšalrobiť takéto štatistiky, ale pre neporovnateľnosťčísel od toho upustil.Tieto nedostatky si uvedomuje aj EÚa nová organizácia regulátorov ACER máúlohu pripraviť práve takúto jednotnú metodiku.Ak by sme vzali za porovnávaciumetódu našu metodiku, tak priemer EÚ bybol asi 49 <strong>eur</strong> za megawathodinu. Na Slovenskusú distribučné poplatky teraz 51,7<strong>eur</strong>a/MWh. Ako vidno, rozdiel nie je ažtaký tragický, ako sa hovorí.V Európskej únii neexistuje ani jednotnámetodika na určenie priemernej ceny zadodávku elektriny pre domácnosť. Takmerkaždá krajina vychádza z rozličnej výškypriemernej spotreby. Cena za dodávkuelektriny, ktorú platia koncoví odberatelia,sa skladá z viacerých zložiek a v každejkrajine sú jednotlivé zložky inak definovanéa majú rôzne členenie. Všade je veľkémnožstvo dodávateľov s rôzne nastavenýmiparametrami tarifikácie. Preto nie jejednoduché zistiť skutočné štruktúry koncovýchcien elektriny s cieľom ich porovnaťso štruktúrou koncovej ceny u nás. Okremzákladných komponentov ceny môžu byťodberatelia elektriny zaťažení ďalšími doplatkami,ktoré následne skresľujú výslednúcenu. Aj podobu cenníkov elektriny mákaždý dodávateľ inú. Nechýba tu rozdeleniecien podľa rôznych sadzieb elektriny,regulovanú a neregulovanú časť, doplatky,benefity, dane ... Toto všetko vytvára koncovúcenu elektriny pre odberateľa, ktorúlen s veľkou dávkou zjednodušenia možnoporovnať s inými cenami. Pozíciu Slovenskapreto nemožno presne stanoviťa zvlášť pri takej umelej jednotke, akou jePPS, viazanej k spotrebnému košu. Spomínanépercentuálne nárasty podľa Eurostatusú skresľujúce, pretože menší nárastceny elektriny sa v porovnaní s menšímpríjmom obyvateľstva v chudobnejšíchkrajinách premietne vyšším číslom,ako je to v krajinách s vyšším príjmovýma sociál nym štandardom. Biomasa – príležitosťpre východoslovenský regiónS<strong>pol</strong>očnosť Slovenské elektrárne, člen skupiny Enel, ktorá je najväčším výrobcom elektriny na Slovensku,predstavila v stredu 24. apríla vo Vojanoch v okrese Michalovce desiatkam novinárov a zástupom obcí z regiónuprojekt s<strong>pol</strong>uspaľovania biomasy pri výrobe elektriny.Ekologický výrobný proces,pri ktorom sa časť uhlia prispaľovaní nahradí drevoštiepkou,ušetrí ovzdušie od škodlivýchplynov a zároveň vytváramožnosti zamestnaniapri pestovaní rýchlorastúcichdrevín v regióne. „Pri využitíprístupných dvoch až troch tisícovhektárov pôdy v 50-kilometrovomokruhu Vojan môžu regionálnipestovatelia dopestovaťv trojročnom cykle približne 150000 ton štiepky,“ uviedla hovorkyňaSE Janka Burdová. Ďalšouvýhodou je skutočnosť, žerýchlorastúcim drevinám postačímenej kvalitná, doterazladom ležiaca pôda.V tepelnej elektrárni Vojanyzačali spaľovanie biomasy pripravovaťuž v roku 2007. V roku2009, po úprave kotlov, ktoréspaľovali uhlie, začali s<strong>pol</strong>uspaľovanieštyroch percent palivabiomasy, ktoré počas šiestichrokov zvýšili na päť percent.Toto množstvo predstavujespotrebu 80 ton biomasy nadeň. Koncom roka 2012 úspešnezavŕšili druhú etapu projektua obnovený piaty blok elektrárneuž s<strong>pol</strong>uspaľuje biomasuv podiele 20 % tepelného príkonu,čo znamená 400 ton biomasydenne. Elektráreň týmtoušetrí ovzdušie o 91-tisíc tonškodlivých plynov CO 2 ročne.Slovenské elektrárne investovalido úpravy a výstavby novýchtechnologických zariadenína spaľovanie biomasy v ElektrárniVojany 1,9 miliónov <strong>eur</strong>.Vysoko efektívne s<strong>pol</strong>uspaľovaniedrevnej štiepky prispievak rýchlejšiemu a ekonomickypriaznivejšiemu naplneniu environmentálnychcieľov. Tátoelektráreň tak posilňuje výrobučistej elektriny v závodochSlovenských elektrární, ktoréuž dnes vyrábajú 89 % elektrinybez produkcie CO 2.Prioritný záujem SE využívaťdomáce zdroje biomasyprispeje k vyššej zamestnanostiv regióne Vojan. Takmer 500ton biomasy, ktorú v súčasnostielektráreň denne spotrebuje,dodáva 8 dodávateľov(šesť miestnych, z domácichzdrojov a dovozu z Maďarskaa Ukrajiny). Elektráreň ďalšímzvyšovaním objemu spaľovanejbiomasy dáva impulzrozvoju pestovania rýchlorastúcichdrevín v regióne.Štátny tajomník ministerstvaživotného prostrediaVojtech Ferencz, ktorý sa zúčastnilna prezentácii, pripomenul,že „podľa koncepčnýchmateriálov má biomasa najväčšípotenciál z obnoviteľných zdrojovenergie v Slovenskej republike“.Riaditeľ úseku výroby a riadeniaenergií v s<strong>pol</strong>očnosti SENicola Cotugno informoval, žeemisie produkované zariadeniamis<strong>pol</strong>očnosti patria vďaka vysokémupodielu biomasy, jadroveja vodnej energie k najnižšímv Európe i na svete v porovnanís inými energetickými s<strong>pol</strong>očnosťami.Poukázal však na to,že v súčasnosti na biomasu naSlovensku nie sú dotácie, čo obmedzujepodnik, ale tiež regióna potenciálnych pestovateľov. Text a foto: Jozef ŠuchaČasopis na prezentáciu Slovenska v Európskej únii45