üldteadmised - Perearstikeskus.ee
üldteadmised - Perearstikeskus.ee
üldteadmised - Perearstikeskus.ee
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ÜLDTEADMISEDsportimise võimalik teha ka väga paljusid spordiväliseid tegevusi. S<strong>ee</strong>tõttu on nende tarbimist teatud kindlateturusegmentide lõikes suhteliselt raske määratleda. Kui me räägime aga spetsiifilisematest sporditoodetestja -t<strong>ee</strong>nustest (näiteks purjelauasõit või golf), siis nende tarbijagruppe on juba märksa lihtsam määratleda.Sporditooteid ja -t<strong>ee</strong>nuseid turustavad ettevõtted t<strong>ee</strong>vad tänapäeva tiheda konkurentsi tingimustes suuri rahalisikulutusi ja jõupingutusi selleks, et kindlaks määrata, millised on nende toodete või t<strong>ee</strong>nuste turusegmendid.Ikka <strong>ee</strong>smärgil, et kogu turundustegevust alates toote väljatöötamisest kuni müügini ratsionaalsemaks jatulusamaks muuta. Kui on teada, kes on sinu ettevõtte toote või t<strong>ee</strong>nuse peamised tarbijad, on võimalik tootearendamisel, hinna kujundamisel, toote reklaamimisel jne ka nende soovide ning vajadustega täpsemaltarvestada. Sporditurunduse segmendid kujunevad välja tarbijate vajaduste ja soovide ning ka tarbijagruppidenäitajate alusel. Nendeks on tarbijate:- demograafilised ja geograafilised tunnused,- psühholoogilised näitajad,- sissetulek,- vanus ja sugu,- seksuaalne orientatsioon,- toote või t<strong>ee</strong>nuse tarbimissoovid,- tarbimisest saadav kasu.On ilmselge, et n<strong>ee</strong>d spordiorganisatsioonid, kes enda t<strong>ee</strong>nuste potentsiaalset tarbijat paremini tundma õpivadning määratlevad, omavad teatud <strong>ee</strong>liseid. Kuna spordiorganisatsioone on väga erinevaid, on ka nende tarbijaterühmad tihtipeale erinevate tunnustega. Nii <strong>ee</strong>ldatakse nn elitaarsete spordit<strong>ee</strong>nuste ja -toodete (nt golf)turunduses, et potentsiaalne tarbija on suurema sissetulekuga, kõrgema haridustasemega ja liikuv inimene.Igasugune turundustegevus, sh ka sporditurundus toimub kindlas turunduskeskkonnas.• Sporditurunduse keskkonna moodustavad tegurid, mis mõjutavad organisatsiooni või üksikisikuturundustegevust otseselt või kaudselt.Sporditurunduse keskkond jaguneb makro- ja mikrokeskkonnaks. Makrokeskkonna all mõistetakse neidtegureid, mis mõjutavad spordiorganisatsiooni tegevust kaudsemalt. Näiteks kuuluvad siia alla üldiseddemograafilised, geograafilised, majanduslikud ja sotsiaalsed tegurid. On selge, et kui üldine majanduskeskkondon hea, on ka spordiklubidel lihtsam ennast müüa ja selle kaudu sponsoreid ja koostööpartnereid leida.Mikrokeskkonna all mõistetakse aga neid tegureid, mis on vahetumalt seotud turundustegevuse edukusega.Siia alla kuuluvad tarbijad (spordiklubi liikmed ja kliendid), konkurendid, aga ka kõik huvigrupid, kes onvahetumalt spordiklubi tegevusega seotud (fännid, lapsevanemad jne). Spordiorganisatsiooni mikrokeskkondaon alati lihtsam enda tegevusega mõjutada kui makrokeskkonda. Siiski on ka selge, et näiteks olümpiamängudekorraldamine mõjutab terve riigi majandust.Sporditurunduse kasutamisel spordiorganisatsiooni tegevuses on väga erinevaid väljundeid. S<strong>ee</strong>juures tulebarvestada, et spordiklubidel ja alaliitudel on tulenevalt nende tegutsemise seadusandlusest (tegemist onmittetulundusühingutega) teatud piirangud võrreldes sporditooteid ja -t<strong>ee</strong>nuseid turustavate äriühingutega(aktsiaseltsid, osaühingud jne).Spordiklubide ja alaliitude põhilised sporditurunduse rakendussuunad on:- spordiprojektide nime ja reklaami müük erinevates koostöövormides äriettevõtetega (sponsorluse leidmine),- spordiehitiste (hallid, staadionid) reklaamipindade müük,- m<strong>ee</strong>skonna või sportlase müügi ja rentimisega seotud tulud,- spordiklubi sümboolikaga toodete müük.Kõige levinumaks spordiklubide ja alaliitude sporditurunduse suunaks Eestis on spordiprojektidenime ja reklaami müük. Sponsor- ja koostöölepingutes lepitakse kokku, millist võistlust või projekti jamillistel tingimustel eraettevõte toetab. Viimastel aastatel on levinud ka suuremate spordiehitiste nime jareklaamipindade müük eraettevõttele (nt A. Le Coq Arena). Kuna enamik suuremaid spordihalle on siiskikohaliku omavalitsuse või selle juurde loodud sihtasutuste majandamisel, <strong>ee</strong>ldab s<strong>ee</strong> ka kohaliku omavalitsusenõusolekut. M<strong>ee</strong>skonna või sportlase müügi ja rentimisega seotud tulud on meie spordiklubidel muu maailmagavõrreldes v<strong>ee</strong>l tühised. Suuremad tulud ja tehingud selles sporditurunduse suunas on seotud jalgpalluritemüügi ja rentimisega välisklubidesse. Ka m<strong>ee</strong>ste korv- ja võrkpallis on turundustegevus selles osas viimastelaastatel elavnenud. Spordiklubi sümboolikaga toodete müük on üks võimalusi lisavahendite hankimiseks. Siiskipeab mainima, et Eesti spordiklubid ei ole seda sporditurunduse rakendust eriti palju kasutanud. Põhjuseks