keskkonnaminister, kus konverents toimub. Hr Rachmat Witoelar, vt 3.Fotol (keskel)elas oma vastutusrikkasse ametisse kiiresti sisse. Istungite juhtimisel nõustasid tedaÜRO kliimakonventsiooni peasekretär Yvo de Boer (vasakul) ja peasekretäri esimeneasetäitja Richard Kinley (paremal).3. Foto. Vasakult paremale; ÜRO kliimakonventsiooni peasekretär Yvo de Boer, Bali konverentsipresident, Indoneesia keskkonnaminister Rachmat Witoelar ja kliimakonventsiooni peasekretäriesimene asetäitja Richard Kinley Bali konverentsi viimasel plenaaristungil, kus saavutati konsensuslikkokkulepe edasiste eesmärkide elluviimiseks.Konverentsi avaplenaaristungil teatas Austraalia esindaja, et nende äsja ametisseasunud uus peaminister kavatseb juba käesoleval nädalal alla kirjutada Kyotoprotokollile, vt lähemalt 1.Lisas 4.detsembri 2007 väljaanne. See teade tekitaskonverentsisaalis suurt elevust ja Austraalia delegaat kui suurepärase uudise toojateenis osalejate pika aplausi. Nädala teisel poolel ilmutatigi ametlik teadaanne, etAustraalia on ratifitseerinud Kyoto protokolli. Ameerika Ühendriigid olid niiviisijäänud ainsaks arenenud maade grupi riigiks, kes ei ole veel üleilmse leppegaühinenud. Väga paljud kliimapoliitikud arvavad, et Ameerika ühendriikides 2008.asügisel toimuvad presidendivalimised võivad kaasa tuua hoopis uue olukorra, ja etameeriklased on suuresti kliimamuutuste leevendamise abinõude kohustuslikurakendamisega päri. Varem või hiljem juhtub see nagunii, sest kliimamuutusteglobaalset iseloomu arvesse võttes pole mõeldav, et suurim kasvuhoonegaasideõhkupaiskaja ei astu ühte sammu ülejäänud maailma riikidega.Konverentsikeskuse kaarja peasaali ümber paiknesid kliimamuutuste valdkonnainstitutsioonide, ühingute, mitmesuguste ühenduste ja assotsiatsioonide väljapanekudoma erialase tegevuse kohta. Nendel väljapanekutel võis leida informatsioonilisimaterjale, teaduslikke publikatsioone, suuremate teadusprogrammide tutvustusi, uutetehnoloogiliste lahenduste kirjeldusi, mis aitavad vältida või vähendadakasvuhoonegaaside õhkupaiskamist, reklaamiprospekte, digitaalsetel infokandjatelpakutavaid materjale, jms. Enim huvipakkuvate materjalide kaasatoomisel tuliparatamatult teha suhteliselt range valik lennupagasile esiatatavate piirangute tõttu.Valikuliselt tõi allakirjutanu kaasa siiski kokkuvõttes küllaltki mitmekesise materjali,mille loetelu on esitatud käeoleva ülevaate lõpus. Väärtuslikemateks nende hulgasttuleb pidada Valitsustevahelise kliimaekspertide paneeli, IPCC Neljandahindamisraporti (ingl Fourth Assessment Report) kolme raamatut; The PhysicalScience Basis (142 lk), Impacts Adaptation and Vulnerability (93 lk), Mitigation of10
Climate Change (108 lk), mis annavad komplekse ülevaate käesolevaks ajaksmaailmas teadaolevast teadusinformatsioonist selles valdkonnas. Samuti tuleb esiletõsta kokkuvõtlikku Sünteesraportit (ingl Synthesis Report), mis omakorda üldistabkolme valdkonna teadustulemused kliimamuutuste oleviku ja võimalike tulevastearengute kohta. Viimane ei ole veel ametliku publikatsiooni lõplik redaktsioon, kuidkonverentsi osavõtjatele oli see väga vajalik kokkuvõte endaga koju kaasa viia. Needneli sisutihedat koguteost kujutavad endast kõige uuemat üldistavat kokkuvõtet enamkui 2000 teadlase mitme viimase dekaadi uurimistulemustest (vt, aruande lõpus osaKaasatoodud kirjandus). Nendega tutvumiseks tuleks igal kliimamuutuste valdkonnastöötaval inimesel võtta aega ja süveneda. Vaid siis on võimalik sedavõrd keerulisestemaatikas õigesti orienteeruda. Nendest kokkuvõtte tegemine vääriks omaette tööd.Kyoto paindlike mehhanismide käsitleminePaaril-kolmel päeval oli võimalus valikuliselt külastada Kyoto paindlike mehhanismide,ühisrakenduse, puhta arengu mehhanismi ja kasvuhoonegaasideheitmekaubanduse (vaid ühe esitluse) käsitlemisele pühendatud seminare ja loenguid,mis toimusid mõne kilomeetri kaugusel paiknevas teises kuurordis. Erinevateseminaripaikade vahel liikumine vastavalt väljavalitud üritustel osalemiseks võttiskahjuks niigi nappi aega, mistõttu nii mõnestki erialaekspertidele mõeldud üritustest(ingl side event) osavõtmine jäi poolikuks. Seminaridel käsitleti ühtviisi võrdseltühisrakenduse ja puhta arengu mehhanismi küsimusi. Kohal viibisid kõigeerinevamate riikide esindajad üle kogu maailma. Temaatilised seminarid olidkiliigitatud ülamainitud pandlike mehhanismide järgi, sest sisuliselt on need küllaltkierinevad ja kohati väga spetsiifilisedki. Ettekanded olid valdavas enamikus EuroopaÜhenduse liikmesriikide ja osaliselt ka Jaapani, USA ja Kanada ekspertidelt ningpoliitikutelt.Ühe poolepäevase seminari korraldasid Venemaa riiklike organisatsioonideesindajad, kes andsid ülevaate riigis toimuvast aktiivsest tegevusest ühisrakendusevõimaluste loomisel ja esimeste projektide käivitamisest. Venemaa on üks suuremapotentsiaaliga riike, kes käesoleval ajal on ambitsioonikalt asunud edendamarahvusavahelist koostööd kliimakonventsiooni 1. Lisa riikidega ühisrakenduse alal.Venemaa registreeritud ühisrakendusprojektide arv 2007.a lõpu seisuga on 52,projektide arvu poolest järgmine on Ukraina – 28 (vt 4.Lisa. I.Rammingu ettekanne).Kokku seega kahe riigi kohta 80 projekti ühisrakendusprojektide koguarvust – 197.Välditud kasvuhoonegaaside kogumahust 42 miljonist tonnist moodustavad Venemaaprojektid tervelt 47% ja Ukraina projektid – 23%, kokku 70% ehk 29,5 miljonit tonniaastas. Mõlemad riigid on asunud jõuliselt looma riiklikke struktuure Kyoto paindlikemehhanismide rakendamiseks üle kogu riigi. Eesmärgiks on ühisrakenduse kauduuute efektiivsete energiatehnoloogiate maaletoomine ja olemasolevate rekonstrueerimine,fossiilsetelt kütustelt taastuvatele energiaallikatele üleminek (biogaasitootmine energiasektori vajaduste rahuldamiseks, tuuleparkide rajamine, biomassilaialdane kasutuselevõtmine jms), energiakasutuse efektiivsemaks muutmine jaenergia kokkuhoiu edendamine nii tootmisel, ülekandel ja tarbimisel. Nende kahe riigipotentsiaal välditavate kasvuhoonegaaside koguste suhtes on hiigelsuur. Ida-Euroopaprojektide arv ulatub küll 110-ni, kuid välditavad kogused on suhteliselttagasihoidlikud, vaid 12 miljonit tonni. Ülejäänud riikide arvele tuleb 2007.a lõpuseisuga vaid 7 projekti 0,5 miljoni tonni ja 1%-lise osatähtsusega.11