Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 3 do 37 Krelja, P.; Turkovi} H.: Razgovor s Borivojem Dovnikovi}em<br />
nego ja sam. Ima sve komplete, sve podatke o svim na{im crta~ima<br />
i svim listovima. ^ak i zagreba~ki crtani film poznaje<br />
bolje od mnogih na{ih novinara.<br />
Zagreb film — po~eci<br />
H. T.: Kad je Zagreb film osnovan, Vukoti}eva grupa tamo<br />
ubrzo utemeljila Studio crtanog filma (1956.). [to je bilo s<br />
Neugebauerom i Interpublicom?<br />
B. D.: Zagreb film je, kao poduze}e za proizvodnju kratkog<br />
i dokumentarnog filma, bio osnovan ranije. 1956. grupa Vukoti}-Kostelac<br />
pristupila Zagreb filmu i formirla tamo Studio<br />
za crtani film. Ubrzo zatim dr`ava je jednostavno priklju~ila<br />
crtani film Interpublica Studiju u Zagreb filmu, da se<br />
u krajnjem slu~aju dru{tveni novac ne bi tro{io za crtani film<br />
na dva mjesta.<br />
H. T.: [to se dogodilo s Neugebauerom onda kad je Interpublic<br />
pripojen?<br />
B. D.: On, njegov brat Norbert, Dado Vunak i ostali animatori<br />
i suradnici pre{li su u Zagreb film. Walter je 1958. s bratom<br />
Norbertom realizirao film za djecu Bu{o hrabri izvidnik,<br />
ali je osje}ao da ga sredina ne prihva}a. Strogo je prevladavao<br />
trend antidiznijev{tine. A morali su mu bar odavati du`no<br />
po{tovanje kao ocu hrvatske animacije, kao ~ovjeku koji<br />
je sve pokrenuo i bez koga ne bi bilo ni Zagreb filma. Uskoro<br />
su bra}a Neugebauer (kao porijeklom sudetski Nijemci<br />
bili su apoliti, tj. nisu imali hrvatsko/jugoslavensko dr`avljanstvo)<br />
preselili u Njema~ku, u München, gdje je Walter i<br />
umro 1992. godine. Norbert je umro ne{to kasnije u Hamburgu.<br />
Waltera smo pokopali na Mirogoju uz vrlo skromnu,<br />
neslu`benu ceremoniju.<br />
P. K.: [to si mislio kad si rekao da je ono {to je Vukoti}eva<br />
grupa radila u reklamnom filmu bio temelj. Mislio si na kadrovski<br />
temelj, ili na ne{to drugo?<br />
B. D.: Ne, stilski. Stilski temelj. Tamo su po~eli primjenjivati<br />
totalnu limitiranu animaciju, koja se veoma razlikovala od<br />
klasi~ne animacije, na koju je svijet bio naviknut. Tu limitiranu<br />
animaciju i stiliziranu grafiku inicirala je grupa ameri~kih<br />
animatora u kompaniji UPA kao odgovor na etabliranu,<br />
ali preskupu dotada{nju ameri~ku animaciju. Njihova serija<br />
Gerald Mc Boing Boing i jo{ neki autorski filmovi, kao i ~e{ki<br />
crtani filmovi tih godina, naveli su Kostelca, Vukoti}a i<br />
Marksa da reklamne filmove rade na taj na~in, ve} i zbog<br />
{tednje. Svaki crte` manje zna~io je zna~ajnu u{tedu. Znamo<br />
da je za animaciju potreban veliki <strong>broj</strong> crte`a na celuloidu, a<br />
kako nisu mogli do}i do novih celuloida (koji su se morali<br />
uvoziti iz inozemstva), koristili su rabljene folije iz likvidiranog<br />
Duga-filma, s time da su ih pranjem osloba|ali crte`a i<br />
na njih kopirali svoje. Naravno da se na taj na~in nisu mogli<br />
raditi autorski filmovi ve}ih du`ina (onih do 8-10 minuta),<br />
nego samo reklamnjaci od po 30 sekundi. Me|utim, ti njihovi<br />
filmovi bili su ujedno po~etak animirane reklame kod<br />
nas poslije drugog svjetskog rata.<br />
P. K.: A daj mi reci, kad te ovako sad slu{am, o~ito je to bilo<br />
vrijeme neima{tine. Kako ti gleda{ na mi{ljenje da je upravo<br />
ta neima{tina diktirala limitiranu animaciju, da je prakti~ki<br />
jedna cijela poetika nastala vi{e iz neke nu`de, negoli iz, recimo,<br />
promi{ljanja medija?<br />
20<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
B. D.: Mo`da je to u tom momentu i bilo tako. Me|utim,<br />
filmove koje su oni gledali, neke iz UPI-ja, iz Amerike, dali<br />
su im misliti da se i tako mo`e raditi, a osim toga, to je bio<br />
najbolji put da se ode od Disneyja, ~iji su filmovi bili toliko<br />
bogati, i toliko u njih truda i para ulo`eno, da to mi nikad<br />
ne bi mogli dosti}i. Mi to ne mo`emo, i nitko drugi to ne<br />
mo`e dosti}i. Rusi su poku{avali ne{to, s ogromnim sredstvima,<br />
sigurno i ve}im nego Disney, ali im nije uspijevalo jer<br />
Disneyja ne treba imitirati, ne zato {to je on ovakav ili onakav,<br />
u idejnom i malogra|anskom smislu, nego {to je to ne-<br />
{to posebno. Crtani film ima toliko drugih mogu}nosti i putova,<br />
da to nema smisla opona{ati. Ali kad se je ve} odlu~ilo<br />
da se ne}e opona{ati Disneyja, nije trebalo tako brutalno<br />
anatemizirati one koji rade disneyjevski. ^ak mislim da su<br />
vi{e kriti~ari tome doprinijeli nego sami autori. Jer kad gleda{<br />
jednog Disneyjevog Bambyja, kako bilo tko mo`e re}i da<br />
je to lo{e. Bilo u kom vidu. To je zapravo fantasti~no!<br />
P. K.: Ti si fasciniran time kako je to kod Disneyja napravljeno?<br />
B. D.: Apsolutno, u svakom pogledu. U crta~kom, u animacijskom,<br />
u sadr`ajnom. Ritam, muzika, sve. Ali za{to? Tada<br />
se je to moglo, tada je on mogao pla}ati vrhunske animatore<br />
da tako studiozno rade. Zna se da su tamo novoprimljeni<br />
animatori po ne znam koliko mjeseci prvo crtali akt, pa su<br />
crtali `ivotinje, pa su ih brusili, izobra`avali. On je od njih<br />
gradio nove ljude (koji su, dodu{e, zatim za studio radili ~itav<br />
`ivot na toj savr{enoj animaciji, za dobre pare, naravno),<br />
a ja sumnjam da je to danas mogu}e. Pogledajte suvremene<br />
Disneyjeve dugometra`ne crtane filmove — ra|eni su poput<br />
japanskih, limitiranom animacijom.<br />
P. K.: Zna~i li to da Neugebauer nije oti{ao zato {to mu se tu<br />
na neki na~in suzio prostor, nego su drugi razlozi njegova odlaska<br />
u Njema~ku?<br />
B. D.: Pa mo`da i to. Vidim nedavno u intervjuu njegovog<br />
sina Roberta, da je Walter sanjao da crtani film u Zagrebu<br />
postane komercijalan, da se oslobodi ovisnosti o dr`avnom<br />
bud`etu, odnosno filmskom fondu, i da je on to zami{ljao<br />
kao budu}nost Interpublica. Po mom mi{ljenju, to je samo<br />
djelomi~no ispravno. Jer ovisi {to tko s crtanim filmom `eli<br />
u svom stvarala~kom `ivotu. @eli{ li samo zaradu ili autorsku,<br />
umjetni~ku satisfakciju. Nijedan komercijalni animacijski<br />
studio u svijetu ne zanima independent, autorski film, ali<br />
jedno dru{tvo, jednu dr`avu, tj. njenu kulturnu politiku zanima<br />
upravo to. No, jedno poduze}e danas, kao Zagreb<br />
film, ne mo`e se osloniti samo na dr`avni <strong>filmski</strong> fond u svojoj<br />
proizvodnji, potrebno je kombinirati dvije produkcije:<br />
komercijalnu i umjetni~ku (uvjetno re~eno, jer i reklamni,<br />
namjenski film mo`e imati artisti~ke kvalitete).<br />
P. K.: Kad si do{ao u Zagreb film, {to si tamo zatekao?<br />
B. D.: Jednu divnu, dinami~nu atmosferu, koja je obe}avala<br />
ponovnu budu}nost.<br />
H. T.: Kad je to bilo?<br />
B. D.: Pedeset sedme, dakle godinu dana nakon osnivanja<br />
Studija za crtani film. Vud me je osobno pozvao da se vratim<br />
crtanom filmu, da je sada proizvodnja ustaljena, da vi{e