Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 177 do 199 Paulus, I.: Ve}inom »nacrtana« glazba<br />
kojemu nitko ne obra}a pozornost na \uru, a njemu je dosadno.<br />
Osim {to se nadovezuje na vrijeme, glazbeni <strong>broj</strong>, koji je gra-<br />
|en od nekoliko cjelina, naizgled slu~ajno isti~e neka znakovita<br />
mjesta u sceni. Naime, zavr{etak prve glazbene cjeline<br />
poklapa se s kadrom \ure koji iz dosade uzima kola~ i jede<br />
ga (\uro je ranije odbio kola~e, ali sada ga nitko ne gleda<br />
niti se njime bavi, pa dje~ak krati vrijeme jedu}i kola~e). Poklapanje<br />
zavr{etka glazbene cjeline i jednog trenutka dosade<br />
je slu~ajan? Mo`da, ali mo`da i ne. Jo{ je manja slu~ajnost<br />
da se zavr{etak druge glazbene cjeline poklapa s fotografijom<br />
crvenog automobila kojeg mlada ma}eha pronalazi u<br />
~asopisu (nedugo zatim tata }e nabaviti isti takav automobil).<br />
A posljednji zavr{etak glazbenog kretanja koje se zaustavlja<br />
na dubokom tonu u fagotu (sada vi{e ilustrativno a<br />
manje proro~ki), asocira na tatin poku{aj da zaspi. Slu~ajnost?<br />
Ne, jer na tom mjestu zavr{ava jedna scena i zapo~inje<br />
druga.<br />
O~ito, jedna se manira mo`e uporabiti na vi{e razli~itih na-<br />
~ina. Ne samo pri oblikovanju dviju (ili vi{e) razli~itih tema,<br />
nego i pri njezinu kori{tenju na razli~itim mjestima u filmu.<br />
Ista manira (ili ista tema) isti~e protok vremena, isti~e dosadu,<br />
isti~e va`nu sliku u ~asopisu i time najavljuje neki budu-<br />
}i doga|aj te zaklju~uje filmsku cjelinu. Ista se manira/tema<br />
pojavljuje u sceni gdje tata, Zoran i \uro idu na pecanje. Ritmi~no<br />
kretanje glazbe odgovara kretanju likova koji, jedan<br />
za drugim, idu u odre|enom smjeru. Me|utim, glazba je tako|er<br />
zaslu`na za komi~no shva}anje scene koja je slikovno<br />
prili~no neutralna. Pra}eni »dje~jom« glazbom i naizmjeni~nim<br />
kretanjem fagota i ksilofona, tri su lika namjerno karikirana.<br />
Jer: jedan (tata) je strastveni ribi~ i jedva ~eka da stigne<br />
na pogodno mjesto za pecanje, drugi (\uro) ga slijedi<br />
vesele}i se novoj `ivotnoj situaciji, a tre}i (Zoran) ide na pecanje<br />
potpuno bezvoljno zabavljaju}i se mislima o lijepoj<br />
ma}ehi koja je ostala iza njih sun~ati se.<br />
Dakle, premda je ~esto rabio neke postupke koji su pre{li u<br />
maniru, Tomislav Simovi} se prilagodio `anru igranog filma.<br />
Svoje je uobi~ajene postupke upotrebljavao samo u situacijama<br />
koje su bliske crtanom filmu, u sitaucijama gdje je trebalo<br />
istaknuti humor, karikaturu, dje~ju naivnost ili ne{to drugo,<br />
dok je za ostale situacije oblikovao teme.<br />
U igranom filmu Kre{e Golika Imam dvije mame i dva tate<br />
pojavljuju se dvije teme u pravom smislu te rije~i — to su<br />
dvije melodije, a ne dvije harmonijske progresije ili dva glazbena<br />
odlomka koji igraju ulogu tema. Obje se melodije pojavljuju<br />
odmah na po~etku, u filmskoj {pici.<br />
Uvodna {pica i dvije teme<br />
Kroz uvodnu filmsku glazbu Tomislav Simovi} oblikuje za<br />
filmsku {picu tipi~nu trodijelnu formu ABA1. Kroz tu formu<br />
do izra`aja }e do}i dvije teme, koje }e se pokazati va`nim sastavnim<br />
dijelom filma Imam dvije mame i dva tate. Prva<br />
tema, sporija, razvu~enija, izvedena u instrumentalnoj kombinaciji<br />
harmonike i ksilofona nagla{ava doma}u atmosferu.<br />
Odabrani instrumentarij od po~etka najavljuje `anr (dje~ji<br />
film) {to potvr|uju i dje~jom rukom ispisana imena <strong>filmski</strong>h<br />
suradnika. O `anru govori i ritam valcera u podlozi, koji<br />
192<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
osnovnom motivu od ~etiri tona (silazni durski tetrakord)<br />
daje odre|enu pokretljivost te navodi na mogu}u pomisao o<br />
uli~nom verglu (sjetimo se: motiv uli~nog vergla pojavio se<br />
i u sljede}em Golikovom filmu sli~ne tematike, Tko pjeva<br />
zlo ne misli, ali ovdje sa skladateljskim potpisom @ivana<br />
Cvitkovi}a).<br />
Druga tema, koja je temelj sredi{njeg (B) dijela uvodne {pice,<br />
ritmi~ki ne{to `ivahnija od prve, ali i dalje zadr`ava ritam<br />
valcera i postupni silazni smjer kretanja. Promijenila se i instrumentacija:<br />
umjesto »obiteljskog« zvuka harmonike, drugu<br />
temu predstavlja komorni zvuk guda~a. Osnovni motiv<br />
(ritmizirana silazna durska ljestvica) prolazi kroz tri tonaliteta<br />
koji su me|usobno udaljeni za malu tercu. Skladatelj,<br />
dakle, samo prenosi temu iz tonaliteta u tonalitet pripremaju}i<br />
ponovni nastup prve teme u osnovnom, polaznom tonalitetu<br />
(A dio).<br />
Druga tema uvodne glazbe kasnije je u filmu gotovo zaboravljena,<br />
ali ve} u sâmoj {pici ona se po~inje pona{ati <strong>filmski</strong>.<br />
Naime, skladateljevo ime napisano dje~jom rukom na<br />
podlozi koju ~ini dje~ji crte` (flautist s djevoj~icom koja ga<br />
promatra), istaknuto je upravo zahvaljuju}i drugoj temi. Pojava<br />
skladateljeva imena i prezimena poklapa se s po~etkom<br />
druge teme uvodne glazbe. No kao da se posramio svojevrsne<br />
samohvale, skladatelj tijekom filma »zaboravlja« na drugu<br />
temu te je se »prisje}a« samo u filmskoj zavr{nici (koja je,<br />
ina~e, glazbeno sli~na filmskom uvodu).<br />
Me|utim, pojave prve teme su ~este. Zapravo se prva tema<br />
pojavljuje toliko ~esto da je sa sigurno{}u definiramo kao<br />
glavnu temu filma. Ona je sastavni dio u nizu obiteljskih scena,<br />
bez obzira na to je li rije~ o jednoj ili drugoj \urinoj obitelji.<br />
Recimo, kada \uro ide »drugom« tati na nedjeljni ru-<br />
~ak, kada tata, ma}eha, \uro i Zoran idu na prvu vo`nju novim<br />
automobilom, kada tata iz »prve« obitelji doru~kuje dok<br />
mama i \uro rade u kuhinji a Dra{ko crta vulkan — uvijek<br />
se u tim situacijama javlja prva tema {pice.<br />
Ovako vezana uz obiteljske prizore, s odgovaraju}im zvukom<br />
vergla-valcera, te jednako odgovaraju}im instrumentarijem<br />
(izvodi je harmonika), glavna tema se jasno deklarira u<br />
korist neobi~ne `ivotne filozofije o dvije mame i dva tate. S<br />
dje~jeg stajali{ta ta je filozofija sasvim opravdana (premda se<br />
i dje~aci ponekad susre}u s neugodnim istinama: Dra{ko<br />
kada ne mo`e i}i na izlet s \urom jer na izlet ide \urina<br />
»druga« obitelj, a \uro kada shva}a da se ma}eha uop}e ne<br />
obazire na njegov uzbu|eni povik: »Mama, gledaj me!« dok<br />
on prvi put u `ivotu dr`i automobilski volan u rukama — tu<br />
se, recimo, tema naglo prekida). Sa stajali{ta roditelja situacija<br />
je nadasve neugodna, pa kada se dvije obitelji sretnu u<br />
Zoolo{kom vrtu, \urini pravi mama i tata kratko se i vrlo<br />
pristojno pozdravljaju, poput dalekih znanaca. Me|utim,<br />
djeca ne primje}uju neugodne situacije, a ako ih primijete,<br />
brzo ih zaboravljaju. Nakon slu`benog pozdrava dvije obitelji<br />
kre}u svaka na svoju stranu, ali \uro razigrano tr~i za<br />
pravim tatom da bi ga ne{to pitao. Dolazi do svojevrsnog<br />
opu{tanja napetosti, pa, kada se \uro vrati svojoj obitelji te<br />
kada i na jednoj i na drugoj strani zapo~inju komentari<br />
(\uro najboljoj prijateljici obja{njava tko je tko u njegovoj<br />
»drugoj« obitelji, a za to vrijeme njegov pravi tata hvali figu-