Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 177 do 199 Paulus, I.: Ve}inom »nacrtana« glazba<br />
Napad morskog psa na mladu `enu koja se kupa jedina je akcijska<br />
scena s izrazitom opasno{}u i nagla{enom napeto{}u.<br />
Me|utim, gledatelj zna da je i morski pas napuhan i da ga je<br />
podmetnuo ~ovje~uljak koji se `eli iskazati kao spasitelj. Stoga<br />
ni gledatelj ne o~ekuje smrtonosni ishod ove akcije. Brzi<br />
tonovi puha~kih instrumenata kojima se pridru`uje prijete}e<br />
bubnjanje tam-tama (preuzeto iz »safari«-osnovice) pretjerano<br />
nagla{avaju opasnost.<br />
U sceni gdje »spasitelj« hvata `enu udicom i privla~i je na<br />
obalu dok oko nje ska~e »bijesan« morski pas, glazba zvu~i<br />
izrazito prijete}e i poja~ava osje}aj napetosti. Ponovno je rije~<br />
o pretjerivanju, jer stvarne opasnosti nema. No skladatelj<br />
ne pretjeruje slu~ajno nego namjerno. Pretjeruju}i s »napetom«<br />
glazbom, Simovi} poja~ava dojam karikature i otkriva<br />
stvarni karakter navedene situacije.<br />
Jednako je karikirana glazba koja prati djevoj~in poljubac<br />
zahvalnosti. Tu violina solo izvodi srcedrapateljnu glazbu —<br />
naravno, ona je zahvalna, ali ne toliko da bi se u njega zaljubila,<br />
{to saznajemo nedugo zatim.<br />
Uz glazbenu karikaturu, opis, ilustraciju, isticanje napetosti,<br />
odre|ivanje karaktera situacija, utjecanje na tempo izmjene<br />
kadrova te na ritam kretanja likova, Tomislav Simovi} glazbom<br />
ponekad isti~e i dvije paralelne radnje. Na primjer, u<br />
sekvenci u kojoj ~ovje~uljak ljutito kre}e za odbjeglom djevojkom<br />
koja je oti{la s mi{i}avim mladi}em, naizmjeni~no<br />
promatramo ~ovje~uljka koji u ~amcu hita prema oto~i}u i<br />
mu{karca i `enu koji na oto~i}u zajedno u`ivaju. Uz turista/~ovje~uljka<br />
je, naravno, vezana »safari«-glazba s istaknutim<br />
tam-tamom, dok se uz mladi}a i djevojku pojavljuje linija<br />
trombona. Izmjenjivanjem scena s razli~itim likovima i<br />
mjestima radnje, izmjenjuje se i glazba.<br />
Ne{to poput lajtmotiva<br />
Pojavom mladi}a koji »preotima« djevojku, te linije trombona<br />
koja ga uvijek prati, u filmu otkrivamo ne{to poput lajtmotivi~kog<br />
rada. Naravno, ovdje se ne radi o linijskim lajtmotivima,<br />
lajtmotivima s istaknutom melodijom, nego o cijelim<br />
glazbenim odlomcima koji, sa svim svojim komponentama<br />
(harmonijskom, ritmi~kom, melodijskom, formalnom)<br />
poprimaju uloge <strong>filmski</strong>h tema. Linija trombona, dakle,<br />
predstavlja mi{i}avog mladi}a. To nas podsje}a da je uz turista<br />
uvijek svirala »safari«-glazba, pa taj »safari«-ugo|aj i sve<br />
njegove pojedina~ne dijelove (eksponiranu flautu, tam-tam<br />
u podlozi, atmosferi~ni karakter cijelog odlomka) povezujemo<br />
s neobi~nim ~ovje~uljkom. S turistom je tako|er povezano<br />
njegovo prizorno pjevu{enje, pa i ono predstavlja neku<br />
vrstu lajtmotiva. Zapravo, kako je pjevu{enje proisteklo iz<br />
prate}e »safari«-glazbe, tako ono ne predstavlja novu temu,<br />
nego je samo jedna varijanta »safari«-teme.<br />
Jo{ je jedan kvazilajtmotiv prisutan u Surogatu. To je linija<br />
basklarineta koja je u po~etku vezana uz morskog psa. Sli~na<br />
se linija javlja i uz turista, kada mu se u glazbi ra|aju zle<br />
misli: kada neprimjetno vu~e napuhanog morskog psa da ga<br />
baci u vodu i upla{i lijepu pliva~icu, kada uzima ~amac i kre-<br />
}e u potjeru za svojom »ljubljenom«, te kada se pri{ulja mladom<br />
paru i djevojci vadi ventil te se ona (pod te`inom mla-<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
di}a) ispuhuje. Basklarinet, dakle, ozna~ava podmukle namjere<br />
i opasnost op}enito, a ne samo opasnost od morskog<br />
psa.<br />
Predstaviv{i glazbu u Surogatu kao »tapiseriju« zvukova kojima<br />
je jedina namjera stvoriti glazbenu podlogu slici, a zatim<br />
unose}i pojedina~ne elemente u tako op}enito predstavljenu<br />
glazbu te postupno otkrivaju}i njezinu funkcionalnost,<br />
Tomislav Simovi} ide gotovo u krajnost, kada iz te »bezli~ne«,<br />
»atmosferi~ne« i u po~etku neutralne glazbene podloge<br />
izdvaja pojedine lajtmotive jednakih »bezli~nih«, »atmosferi~nih«<br />
i neutralnih karakteristika. Postaje jasno da je Simovi}eva<br />
glazba toliko ~vrsti sastavni dio crtanog filma da je od<br />
njega jednostavno neodvojiva. Prirodni zvukovi i glazba gotovo<br />
postaju isto (na primjer, kada ~ovje~uljak vu~e morskog<br />
psa prema vodi te na trenutak zastaje fu}kaju}i, jer je djevojka<br />
iz vode bacila pogled u njegovu smjeru — fu}kanje se odvija<br />
istodobno s linijom flaute, ali se linija flaute do`ivljava<br />
kao odjek fu}kanja a ne kao dodana neprizorna glazba), a<br />
pojedine progresije i motivi toliko su ~vrsto vezani s pokretom<br />
i zvukovima da se njihovo ponavljanje (ili doslovno ili<br />
izmijenjeno) uop}e ne primje}uje. Ne primje}uje se, ali se<br />
naslu}uje i to kao op}enita srodnost koja predstavlja osnovno<br />
vezivno tkivo svega zbivanja u partituri filma Surogat.<br />
Zbog niza sitnih pojedina~nih elemenata koji se brzo izmjenjuju<br />
te ih percipiramo globalno, partitura za crtani film Surogat<br />
nije glazba koju mo`emo kontinuirano slu{ati. Slu{anje<br />
bez slike stvorilo bi dojam niza komadi}a prilijepljenih jedan<br />
uz drugi — oni bi djelovali potpuno besmisleno, jer ta glazba<br />
nema apsolutno nikakvu formu, jer je melodijski »neuhvatljiva«<br />
i jer se ravna prema nekom nevidljivom ritamskom<br />
kontinuumu. Me|utim, vezana uz sliku, glazba poprima<br />
formu slike. Linije pojedinih instrumenata, premda nemelodi~ne,<br />
dobivaju svoju ulogu, a neke dobivaju ~ak i lajtmotivi~ko<br />
zna~enje. Ritamski kontinuum dobiva svoje<br />
opravdanje u slici, odnosno akciji i pokretima likova. Dakle,<br />
jednako kao {to bi se bez slike ~inila besmislena i nefunkcionalna,<br />
glazba u kombinaciji sa slikom dobiva formu, lajtmotivi~ko<br />
zna~enje i ritamsku posebnost. Vezana sa slikom<br />
glazba za Surogat postaje smislen i neodvojiv dio jedne doista<br />
iznimne filmske cjeline.<br />
Filozofija, moral, pogled na svijet<br />
Crtani film Surogat ozna~io je po~etak probijanja Zagreba~ke<br />
{kole crtanog filma u svijet. Sâma nominacija filma za nagradu<br />
Ameri~ke filmske akademije Oscar zna~ila je mnogo.<br />
Nitko nije o~ekivao da }e Du{an Vukoti} doista dobiti nagradu.<br />
A kada se to zbilo, Vukoti} nije bio prisutan na sve-<br />
~anoj dodjeli u Santa Monici, jer jednostavno nije vjerovao<br />
u ~udo. Njegovu je nagradu primio Vladimir Tere{ak, predstavnik<br />
»Globus filma«. Jednako poput sâmog autora, nespremna<br />
na Oscara bila je i jugoslavenska ambasada u New<br />
Yorku. Neposredno nakon dodjele nagrade nije organiziran<br />
nikakav prijam, a sve~anost je u ambasadi odr`ana tek tjedan<br />
dana kasnije. Naizgled — ali samo naizgled — nitko nije vjerovao<br />
u Surogat. No nekoliko godina kasnije, promatraju}i<br />
doga|aj iz sasvim druk~ije perspektive (odaju}i po~ast preminulom<br />
Waltu Disneyyu) Fadil Had`i} je napisao:<br />
189