Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 177 do 199 Paulus, I.: Ve}inom »nacrtana« glazba<br />
rije~ o cigareti, stavlja ga u usta. Kada poku{a zapaliti »cigaretu«<br />
crvi} nenadano vrisne i po~ne bje`ati. Od tog trenutka<br />
razni neobi~ni likovi gone crvi}a, ali se on uvijek nekako<br />
izvu~e. Razli~iti likovi vezani su uz razli~ite instrumente: hobotnicu<br />
predstavljaju violina i ritmi~ni udarci u mali bubanj,<br />
uz vi{eglavu `ivotinju nalik na dinosaura ili zmaja vezani su<br />
saksofon i, tako|er, ritamska pratnja bubnja, uz slona koji se<br />
pona{a kao usisava~ ~uju se fagot i bubanj, a uz ljubi~astu<br />
zmiju vezani su guda~ki instrumenti sa sna`no izra`enim registarskim<br />
sukobom (visoki-duboki registar). @aba je truba<br />
(uz bubanj), ptica-avion je piccolo, svinja-auto je saksofon,<br />
ovca-pas je marimba, kobasica-zmija opisana je »fakirskom«<br />
glazbom, a gusar-riba je truba reskog zvuka.<br />
Ovaj niz razli~itih `ivih stvorenja, poznatih i nepoznatih u<br />
prirodi, vezan je uz pojedine instrumente gotovo na na~in<br />
lajtmotiva. Me|utim, daleko su ti lajtmotivi od tonalitetne,<br />
pa ~ak i pro{ireno tonalitetne melodi~nosti <strong>filmski</strong>h tema.<br />
Ovdje se radi isklju~ivo o opisu stvorenja, opisu njihova na-<br />
~ina kretanja i njihovih pokreta. Tako, na primjer, skokovita<br />
linija violina izvedena spiccato opisuje kretanje hobotnice<br />
na <strong>broj</strong>nim kracima, a reski motiv trube ispreple}e se s kreketom<br />
`abe koja hvata crvi}a duga~kim jezikom.<br />
U nizu glazbenih zvukova raspoznajemo povremeno pribli-<br />
`avanje jazzu, koji je u glazbi uvodne {pice najavio mogu}u<br />
definiciju glazbenog izraza. No jazz se (recimo, hobotnica<br />
pred kraj svoje scene dobiva zvuk sli~an suvremenom violinskom<br />
jazzu kojeg je izvodio Stephane Grappelli) pojavljuje<br />
samo u povremenim nagovje{tajima, isti~u}i kao va`niju potrebu<br />
da se glazba {to vi{e pribli`i zvuku te da se s njim identificira.<br />
Jazz konotacije ~ujne su i u dojmu da je skladatelj<br />
svakom bi}u »propisao« instrument (ili instrumente) te da je<br />
samo okvirno odredio njegovo (njihovo) pona{anje prepu-<br />
{taju}i ostatak izvedbe izvo|a~ima.<br />
Jazz se, znamo, rodio iz improvizacije, a u crti}u Klizi puzi<br />
(i ne samo u njemu) temelj mu je ritamska podloga koja je<br />
prisutna u upornoj pratnji udaraljki, ali i u izrazito ritamskim<br />
»konstrukcijama« dionica melodijskih instrumenata.<br />
Osim toga, svaki instrument, odnosno svaka `ivotinja, vezana<br />
je uz jedan motiv koji se ili ponavlja ili razvija. Tijekom<br />
crti}a stvoren je dojam da su svi motivi me|usobno srodni,<br />
tj. da predstavljaju sve dalje varijacije jednog osnovnog motiva.<br />
Mo`da je taj osnovni motiv predstavljen u uvodnoj {pici,<br />
koja je doista jazz koncipirana (bez ikakvih sumnji i posebnih<br />
tuma~enja) i ~iji }e se jazz-izraz ponoviti na kraju,<br />
kada crta~ u studiju (animirani film u tom trenutku postaje<br />
igrani) na podu pronalazi nacrtanu »cigaretu«. Stavlja je u<br />
usta i poku{ava je zapaliti, ali »cigareta« vrisne i pu`u}i poput<br />
crvi}a odjuri glavom bez obzira, daleko izvan okvira<br />
ekrana. Zajedno s »cigaretom« nestaje i zvuk crvi}a koji je<br />
pratio sve skladateljeve poku{aje da glazbu pribli`i zvuku,<br />
pokretu, kretanju... Crti} bi vjerojatno mogao po~eti iz po-<br />
~etka — da nije glazbe koja je svojom makroformom, s jasnim<br />
jazzom na po~etku i na kraju te s natruhama jazza u<br />
sredini, to~no definirala kraj.<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
Surogat (1961.): glazbena »tapiserija«<br />
Iz jazz osnove rodila se i partitura ~uvenog crtanog filma<br />
Du{ana Vukoti}a, Surogat. U Surogatu glazba tako|er postaje<br />
zamjena za realan zvuk, u partituri je tako|er ritam primaran<br />
a melodija sekundarna, tako|er se javljaju glazbeni<br />
elementi koje je mogu}e povezati s jazzom... Mnogo je tu<br />
sli~nosti s partiturom crti}a Klizi puzi, ali se u Surogatu sve<br />
to doima slo`enijim. Slo`enost partiture proizlazi iz niza elemenata<br />
koji su skriveni unutar jednoli~ne glazbene osnove<br />
{to ote`ava njihovo prepoznavanje.<br />
Naime, glavni cilj glazbe, odnosno skladatelja, u filmu Surogat<br />
bio je stvoriti odre|enu atmosferu. Ta se atmosfera ponajvi{e<br />
javlja u obliku neke vrste »safari-glazbe« u kojoj su<br />
eksponirani flauta i tam-tam (ponavlja se kombinacija melodijskog<br />
i ritamskog instrumenta iz Klizi puzi), a koja stvara<br />
podlogu neobi~no-obi~nim zbivanjima na pla`i. Atmosfera<br />
je prije svega ostvarena ponavljanjem jednog motiva uz male<br />
preinake, koje se zbog gusto}e glazbenog tkanja, jedva primje}uju.<br />
U filmu uop}e nije va`no je li skladatelj prenio motiv<br />
u novi tonalitet ili ga samo ponavlja ili ga sekventno ni`e<br />
ili mu je izmijenio poneki ton — u filmu je va`no op}enito<br />
zvu~anje glazbene podloge ~ija je glavna uloga postati »glazbom<br />
za pla`u«. Sav se glazbeni materijal do`ivljava kao<br />
mno{tvo ne previ{e dalekih varijacija jednog osnovnog materijala.<br />
Jednako tako i melodijske i tonalitetne, te instrumentalne<br />
promjene (kada liniju flaute preuzme, recimo, basklarinet)<br />
zna~e samo male promjene u vrsti tkanja. Promjene<br />
su, naravno, va`ne, jer njima skladatelj spre~ava da glazba<br />
u svojoj jednoli~nosti ne postane dosadna. No u svakom<br />
slu~aju rije~ je o jednoj te istoj glazbi. Simovi}evu bismo partituru<br />
mogli usporediti s tapiserijom ~ije se {are mijenjaju, ali<br />
ona i dalje ostaje tapiserijom.<br />
Temelj tapiserije je ritam<br />
Gusta, raznolika i nadasve zanimljiva, ritamska podloga<br />
stvara osnovu glazbenog tkanja. [arolika, ali konstantna, ritmika<br />
tam-tama proizlazi iz skladateljeve jazz-orijentacije.<br />
No nije samo ljubav prema jazzu i raznolikim ritmovima navela<br />
Tomislava Simovi}a da od svih glazbenih komponenti<br />
upravo ritam stavi na prvo mjesto. Izrazita ritamska podloga<br />
odgovara crtanom filmu kao `anru, jer se nacrtani likovi<br />
nerijetko kre}u u ritmu glazbe, jer izrazit ritam odre|uje i<br />
tempo izmjene kadrova, a ponekad je ba{ ritam taj koji ocrtava<br />
raspolo`enje predstavljenih likova. Ritam ima posebno<br />
va`nu ulogu u crtanom filmu. U Surogatu ima jo{ va`niju<br />
ulogu, jer osim uobi~ajenih funkcija predstavlja konstantu<br />
koja odre|uje sva ostala glazbena i filmska zbivanja.<br />
Obi~no je u filmovima drugih `anrova, a posebice u koncertnoj<br />
glazbi, naj~e{}e na prvom mjestu melodija (a ne ritam).<br />
Me|utim, zahvaljuju}i iznimnoj va`nosti ritma i neprekidnim<br />
»guranjem« ritamske podloge u prvi plan, u eksponiranost,<br />
melodija postaje potpuno neva`nim elementom u crtanom<br />
filmu Surogat. U ljestvici istaknutih glazbenih komponenti<br />
u Surogatu prije melodije bi, osim ritma, na red do{li:<br />
instrumentalna boja, pro{ireno tonalitetno kretanje, improvizacijske<br />
karakteristike glazbe i drugi glazbeni elementi. Zapravo<br />
je glazba Surogata nemelodi~na, a melodi~nom ne postaje<br />
~ak ni na mjestima gdje bi to mogla biti. Na primjer, u<br />
187