Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 177 do 199 Paulus, I.: Ve}inom »nacrtana« glazba<br />
niza kratkih glazbenih cjelina. Tako je, na primjer, u crtanom<br />
filmu Duga profesora Baltazara sekvenca priprema gra|ana<br />
za Festival ljepote pra}ena nizom malih glazbenih <strong>broj</strong>eva.<br />
Oboa uz pratnju dubokih puha~a donosi kratku temu koja<br />
predstavlja ritamsku osnovu kretanja plakatara i njegovog lijepljenja<br />
plakata na zid. Uz elektri~ara Alfonza, koji je »nabavio<br />
gomilu `ica i `arulja«, pojavljuje se motiv koji seli s instrumenta<br />
na instrument, a uz pekara Sebastijana, koji je<br />
»pripremio najve}i kola~ na svijetu«, pojavljuje se novi motiv<br />
i njegova glazbena razradba u ~ijem ritmu pekar stavlja<br />
sastojke u veliki lonac. A uz pirotehni~ara Pepéa flauta i<br />
oboa brzo ponavljaju jo{ jedan novi motiv kojeg }e prekinuti<br />
tek potreba za sinkronizacijom tri tona s Pepéovim opasnim<br />
udasima prije kihanja i glazbeni komentar vibrafona<br />
koji slijedi razila`enje dima nakon eksplozije.<br />
^este su prilike da glazba u crti}ima bude slo`ena od niza<br />
glazbenih komadi}a koji prate slikovni niz (naj~e{}e razli~itih<br />
likova koji ne{to rade ili stvaraju). Simovi}eve partiture<br />
stoga zvu~e fragmentarno, jer su prepune niza kratkih odlomaka.<br />
Osim potrebe za ~vrstim povezivanjem glazbe i slike<br />
u obliku sinkronizacije, uzrok glazbene fragmentarnosti je<br />
kratko}a sâmog crtanog filma. Budu}i da je namijenjen najmla|im<br />
gledateljima, zbog kratko}e dje~je koncentracije crti}<br />
ne mo`e biti preduga~ak. ^ak ni dugometra`ni crti}i ne<br />
odgovaraju trajanjem, recimo, dugometra`nom igranom filmu,<br />
a naj~e{}e trajanje kratkih crtanih filmova je oko 10 minuta.<br />
U tih deset minuta moraju se desiti svi obrati u radnji<br />
zajedno s uvodom i zaklju~kom. Ve} u toj polaznoj to~ki<br />
skladatelj glazbe za crtani film prisiljen je slijediti radnju nizom<br />
kratkih glazbenih situacija, odnosno pisati fragmentarno.<br />
Me|utim, glazbeni komadi}i u partiturama Tomislava Simovi}a<br />
nisu tako nepovezani kako se to na prvi pogled ~ini. U<br />
navedenoj sekvenci priprema za Festival ljepote, pojedini su<br />
glazbeni fragmenti povezani srodnim motivima. Na primjer,<br />
glazba elektri~ara Alfonza doima se kao nastavak glazbe za<br />
~ovjeka koji postavlja plakat Festivala. No motiv elektri~ara<br />
srodan je i sljede}em motivu, motivu pekara. Potpuno novi<br />
motiv donosi pirotehni~ar Pepé, ali }e se njemu srodan motiv<br />
na}i na po~etku sljede}eg kadra u kojem vidimo zami{ljenog<br />
kroja~a Vilima kako sjedi za stolom. Osim motivi~kom<br />
srodno{}u, Simovi} povezuje glazbene fragmente i sli~nom<br />
instrumentacijom, zajedni~kim karakterom glazbe te sli~nim<br />
na~inom gradnje pojedinih glazbenih komadi}a. Prijelazi iz<br />
jednog u drugi fragment zato nisu o{tri, ali ipak postoje jer<br />
svaka, pa i najmanja cjelina ima svoj logi~an po~etak i kraj.<br />
Promatranjem prijelaza izme|u glazbenih fragmenata i na<br />
drugim mjestima u crtanom filmu Duga profesora Baltazara,<br />
otkrivamo da Simovi} odlomke naj~e{}e povezuje tako da<br />
prvi odlomak zavr{ava na dominanti sljede}eg odlomka, da<br />
bi zatim, nadovezav{i se na dominantnu napetost, krenuo u<br />
novi odlomak. U takvim su situacijama glazbeni odlomci postavljeni<br />
jedan do drugoga. Me|utim, u sceni u kojoj oblaci<br />
zakriljuju Baltazarovu prekrasnu dugu i ki{om kvare Festival,<br />
dva se glazbena <strong>broj</strong>a preklapaju. U po~etku ~ujemo jednu<br />
od va`nijih tema crti}a, Sve~anu glazbu za Festival, jer je<br />
Baltazaru upravo uru~en pehar. No u nastavku, zajedno s<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
Iz serije Profesor Baltazar: Viktorov jajomat<br />
(Z. Grgi}, B. Kolar, A. Zaninovi}, 1969.)<br />
dolaskom oblaka, preko Sve~ane teme nastupa nekoliko clusterski<br />
slo`enih instrumenata (vibrafon je najvi{e eksponiran)<br />
tvore}i efekt, odnosno prijete}u glazbu za oblake. Dva<br />
su se odlomka na kratko preklopila, tvore}i sasvim specifi-<br />
~an prijelaz iz jednog glazbenog odlomka u drugi. Taj bismo<br />
prijelaz mogli nazvati glazbenim pretapanjem.<br />
Instrumentacija i tonalitet u slu`bi karikature<br />
Sinkronizacija glazbe i slike, zajedno sa stvaranjem glazbe<br />
koja zamjenjuje prirodne zvukove te, zajedno s rezultiraju-<br />
}om glazbenom fragmentarno{}u, utje~e i na karikaturalno<br />
do`ivljavanje crtanog filma. Ni{ta u crti}u nije stvarno, pa<br />
tako ni zvukovi (koji su tako|er la`ni — oni su imitacije zvukova<br />
koje se obi~no posti`u glazbom), a dojam je da se zbog<br />
toga ni jednom nacrtanom liku ne mo`e desiti ni{ta stra{no.<br />
Karikaturalnost crtanog filma podr`ava i skladateljev odabir<br />
instrumenata.<br />
U glazbi Tomislava Simovi}a odmah zamje}ujemo primat<br />
puha~a. U prvi mah se ~ini da mu je najdra`a oboa, koja dominira<br />
crtanim filmom Duga profesora Baltazara (jedna od<br />
glavnih tema, tema kroja~a Vilima povjerena je upravo<br />
oboi). No odmah potom zamije}ujemo i ne manje va`nu<br />
ulogu klarineta. U filmu Duga profesora Baltazara instrumenti<br />
odjednom poprimaju uloge pojedinih likova, gotovo<br />
zamjenjuju}i njihov govor. U sceni u kojoj kroja~ Vilim tje{i<br />
profesora Baltazara, istaknut je glazbeni dijalog izme|u oboe<br />
(koja donosi temu kroja~a) i basklarineta (vezanog uz tu`nog<br />
profesora Baltazara).<br />
I u crtanom filmu Najve}i snjegovi} prepoznajemo obou kao<br />
jedan od Simovi}u omiljenih instrumenata. Me|utim, ovdje<br />
se piccolo i flauta pokazuju kao sve va`niji instrumenti. Do<br />
kraja crti}a otkrivamo da je skladatelj imao na raspolaganju<br />
{iroki raspon orkestralnih instrumenata ~ije je zvu~anje sveo<br />
na manji opseg komornih sastava. Komornost je jo{ izrazitija<br />
u Zvjezdanom kvartetu, gdje »glavne uloge« igraju ksilofon,<br />
~inela i tuba. No bez obzira na »upletanje« pojedinih<br />
udaraljki, puha~ki instrumenti, kao najpodesniji za glazbenu<br />
karikaturu, a i skladatelju prili~no omiljeni, definitivno ostaju<br />
temeljnim instrumentima Simovi}evih partitura.<br />
181