Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 3 do 37 Krelja, P.; Turkovi} H.: Razgovor s Borivojem Dovnikovi}em<br />
Strip<br />
H. T.: Spominjao si i rad na stripu u to vrijeme?<br />
B. D.: No upravo se te godine vratio na velika vrata strip u<br />
na{e dru{tvo. S ostalim ograni~enjima na podru~ju umjetni~kog<br />
stvarala{tva, poslije raskida s Moskvom pala je i zabrana<br />
stripa. Bio je to preveliki izazov za nas strip-crta~e — za<br />
Waltera da nastavi djelatnost prekinutu 1945. godine, a za<br />
mene da se oku{am na stripu o kojem sam od djetinjstva sanjao.<br />
H. T.: Kada je to bilo?<br />
B. D.: Jo{ za vrijeme Duga-filma, 1951. Nakon Maurovi}evog<br />
Meksikanca u tjedniku Horizont, grunuo je kao grom iz<br />
vedra neba strip-list Horizontov zabavnik.<br />
H. T.: To je isto Had`i} pokrenuo?<br />
B. D.: Ne, urednik Horizonta i Horizontovog zabavnika bio<br />
je Milivoj Mato{ec. Njemu pripada ~ast za va|enje stripa iz<br />
mrtvih u Hrvatskoj nakon drugog svjetskog rata. No, potaknut<br />
stripovskim bumom, i Fadil se htio uklju~iti u taj trend.<br />
’Imamo u Dugi i crta~e i tekstopisce, pa za{to ne bismo pokremuli<br />
svoj list?’. I po~ela je nova groznica, kao godinu<br />
dana ranije za animaciju. Meni je ^ukli po~eo pripremati<br />
scenarij po kultnoj knjizi ^i~a-Tomina koliba Harriete Beecher<br />
Stowe. Me|utim, ta groznica zaprijetila je da zasmeta<br />
proizvodnji filmova na kojima smo radili. Na animatorskim<br />
stolovima Walter, Dela~, ja i ostali strip-crta~i u Dugi imali<br />
smo svakodnevno daske s napetim papirima i zapo~etim<br />
stranicama stripova. Fadil je shvatio problem i odlu~io da<br />
prekine opasnu euforiju. Jednog dana donio nam je ’tu`nu’<br />
vijest da su mu mjerodavni zabranili da izdaje list, i mi smo<br />
se vratili animatorskim zadacima. Kasnije smo shvatili da je<br />
Fadil izmislio zabranu da bi Dugi vratio stabilnost.<br />
P. K.: Mnogo godina se nisi odva`io sam prihvatiti vlastitog<br />
autorskog rada? U punih deset godina imao si trinaest suradni~kih<br />
radova?<br />
B. D.: Sva{ta sam radio, crtao sam i animirao kao profesionalac<br />
i nisam odmah razmi{ljao o re`iji. Na koncu, ja sam,<br />
pored filma, imao i strip, ilustraciju, karikaturu. A u Zagreb<br />
filmu je vladao obi~aj, kao i u ostalom svijetu uglavnom, da<br />
jedan re`ira, drugi crta i animira... I to je tako bilo jer je posao<br />
br`e napredovao. No, danas shva}amo da je tako korisno<br />
u realizaciji serijskih filmova, a da je u umjetni~kom, independent<br />
animiranima filmovima logi~nije da je autor filma<br />
jedna li~nost za klju~ne poslove. Naravno, ako ima sklonosti<br />
za to. Ima animatora koji cijeli `ivot samo animiraju i u<br />
tom poslu dostignu savr{enstvo. No to je ve} druga pri~a.<br />
Kad se Vud (Vukoti}) osamostalio kao autor, vidjelo se da<br />
nema smisla principijelno odvajati re`iju od crtanja. Pogotovo<br />
je to bilo vidljivo po~etkom {ezdesetih kad je zbog serije<br />
Inspektor Maska anga`iran dobar <strong>broj</strong> ’re`isera’ koji nisu bili<br />
crta~i i animatori, ali su ’znali’ re`iju, i oni su postali va`ne<br />
li~nosti u produkciji Zagreb filma. A dana{nja svjetska imena<br />
zagreba~ke {kole bila su pod njihovom komandom; ~ast<br />
rijetkim izuzecima. Treba samo pogledati knjige o Zagreba~kom<br />
krugu crtanog filma gdje oni figuriraju kao va`ni stvaraoci.<br />
Na svu sre}u, to je trajalo kratko, i oni su nestali iz te<br />
sfere. A crta~ima je pru`ena mogu}nost da re`iraju svoje filmove.<br />
16<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
Moj prvi samostalni film bio je Slu~aj opakog mi{a, u seriji<br />
How Hoo Hee za ameri~kog producenta, 1961. godine. Iste<br />
godine realizirao sam svoj prvi autorski film Lutkica, za koji<br />
sam dobio i prvo me|unarodno priznanje — po~asnu diplomu<br />
u Acapulcu, u Meksiku. Zanimljivo je da sam za tu diplomu<br />
saznao tek dvadesetak godina kasnije, a moram priznati<br />
da bi mi tada, na po~etku autorske karijere, bila daleko<br />
bolje do{la.<br />
1964. godine do{lo je do kona~ne ’revolucije’: crta~i su se<br />
potpuno osamostalili. Na~inili su ~uvenu grupu trominutnih<br />
crtanih filmova. Dragi} je realizirao Elegiju, Zaninovi} Zid,<br />
Grgi} i [talter, zajedni~ki, Peti, i ja Bez naslova. Zid je sa svojom<br />
genijalnom idejom na me|unarodnom festivalu animacije<br />
u rumunjskoj Mamaji osvojio grand prix, ja sam u Oberhausenu<br />
nagra|en specijalnim priznanjem Narodnog sveu~ili{ta<br />
i diplomom u Londonu, a Peti Grgi}a-[taltera uvrstio se<br />
u najbolje filmove zagreba~ke {kole svih vremena. Pokazalo<br />
se da animatori/crta~i mogu sami raditi filmove, bez re`isera,<br />
i da zapravo svojim kompletnim autorstvom doprinose<br />
autenti~noj vrijednosti djela.<br />
P. K.: Ipak prije prvog samostalnoga rada jesi li radio samostalno<br />
u reklamnim filmovima?<br />
B. D.: Jasno, u svim tim slu~ajevima uglavnom sam radio<br />
sam, no nemam filmografije naru~enih i reklamnih filmova.<br />
Sje}am se samo nekih, kao {to je reklamnjak za Agrokoku,<br />
za koji sam napisao i ~uvene stihove (Svako jutro jedno jaje<br />
organizmu snagu daje). Za taj film dobio sam prvu nagradu<br />
u kategoriji na Festivalu reklamnog filma na Bledu, ~ini mi<br />
se 1964.<br />
H. T.: O Gooolu se naknadno vrlo malo govorilo, prelazilo<br />
se preko njega.<br />
B. D.: Ne samo o Gooolu, nego o Velikom mitingu u prvom<br />
redu. Ja }u ti re}i za{to. Postojao je prvih desetak-petnaest<br />
godina antagonizam izme|u grupe Neugebauer i grupe Vukoti}.<br />
Naro~ito kad je osnovan Studio za crtani film pri Zagreb<br />
filmu. I mislim da je to potencirala tada{nja uprava Zagreb<br />
filma (druga polovica pedesetih), koja je film Nesta{ni<br />
robot (D. Vukoti}, 1956.) po~ela promovirati kao pionirski<br />
pothvat prije kojega ni~ega nije bilo. Naravno da je to bilo<br />
smije{no, ali malo-pomalo i {tampa je to po~ela prihva}ati.<br />
Ja sam reagirao u Narodnom listu na govor predsjednika<br />
Radni~kog savjeta Zagreb filma [ime [imatovi}a, koji je prilikom<br />
premijere Nesta{nog robota (~ini mi se u kinu Zagreb),<br />
taj film pozdravio kao po~etak zagreba~ke animacije.<br />
Op}enito, njihovo obja{njenje za takav stav bilo je da smo<br />
Walter Neugebauer, Dela~ i ja diznijevci, da to nema vrijednost<br />
prave animacije, i da je pravi po~etak u Zagreb filmu.<br />
Nikada to nisu govorili javno...<br />
H. T.: Vukoti} i grupa?<br />
B. D.: Da, jer, treba znati, antidiznijev{tina je u to vrijeme<br />
postala novoustoli~ena dogma. Stvar je bila vrlo jednostavna:<br />
grupa Neugebauer pokrenula je animaciju u na{oj zemlji,<br />
ustanovila profesionalna pravila i odnose u proizvodnji,<br />
stvorila kadar i nomenklaturu i zapo~ela proizvodnju, dok je<br />
grupa Vukoti} na tim temeljima kasnije na~inila zna~ajan<br />
iskorak u izra`ajnom, stilskom pogledu. Mislim da jedna