Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 161 do 167 Ajanovi}, M.: Blistave nijanse mraka<br />
va zra~i sna`an osje}aj izgubljenosti i samo}e, straha i strepnje:<br />
~ovjek je prikazan kao bi}e `ivo zakopano u mra~ni svijet<br />
koji sasvim nalikuje grobu. ^ak i pokoji tra~ak svjetla koji<br />
se odnekud probije u scenu obojen je nekom tamnom nijansom.<br />
Svjetlo i `ivot su na pojmovnoj ravni sinonimi. Smrt je<br />
vje~ni mrak, `ivot je kratkotrajni poreme}aj, tek tihi uzdah<br />
unutar beskrajne mrtve, mra~ne ti{ine. Ljudsko bi}e stalno<br />
se sudara sa zidovima na~injenim od gustog mraka koji ga<br />
okru`uju sa svih strana i jedino {to mu uspijeva jest da malo<br />
zagrebe u mrak, da u jednom bezna~ajno kratkom trenutku<br />
uznemiri no} i ti{inu vje~nog univerzuma, da svojom prisutno{}u<br />
iscrta kratko`ivu}u svjetlu crticu — da zapravo svojom<br />
aktivno{}u stvori vrijeme koje ne postoji nigdje izvan<br />
~ovjeka. Onako kako Piotr Dumala zagrebe crnu boju na<br />
gipsanoj plo~i i registrira tu svoju gravuru u svega nekoliko<br />
<strong>filmski</strong>h kvadrata i potom sve to ponovno prekrije crnilom.<br />
Ne mislim da je film vje~an. To je samo djeli} vremena.<br />
Film je proces. Ja volim taj proces: vrijeme kada radim i<br />
vrijeme kada to {to sam uradio vidim. Ja sam koncentriran<br />
na pokret, op}enito, pokret ~ovjeka i svega drugog.<br />
Mo`da je to moje filozofsko stajali{te. Ja nisam kreator,<br />
netko tko pravi svari. Ja sam kao spiritist. Stvari prolaze<br />
kroz mene, a ne zbog mene. Kad pokret osjetim tako dobro<br />
da postanem njegov dio, tada }u prestati praviti filmove<br />
zato {to }u ja sam postati film.<br />
Umjetnost filmske animacije se, vrlo uvjetno i vrlo grubo,<br />
mo`e klasificirati u tri forme: animacija koja u osnovi ima<br />
karikaturalnu figuraciju (uklju~uju}i tu i lutku kao trodimenzionalnu<br />
karikaturu), apstraktni film (nefiguralne, geometrijske<br />
forme u pokretu) i opona{anje igranofilmskog »realizma«<br />
(Disney, Japanski »manga anime« i sl.). Dumalini filmovi<br />
mogu se uvrstiti u prvu skupinu, ali skoro svaki od njih<br />
uklju~uje i elemente obje preostale. Dok mnogi poljski animatori<br />
rado pose`u za apstrakcijom, rijetki su oni (s izuzetkom<br />
mo`da Kucie) koji se poigravaju s »realizmom« na takav<br />
na~in kako to ~ini Dumala. On u ve}ini svojih filmova<br />
crta anatomski korektne figure ~iji nas sraz s irealnim i nemogu}im<br />
time jo{ sna`nije uzbu|uje i ~ije strahove lako prepoznajemo<br />
kao svoje. Njegovi likovi su situirani u jezoviti<br />
duhovni krajolik natrpan Dumalinom omiljenom ikonografijom,<br />
satovima, golemim kukcima, razbijenim ~a{ama, pustim<br />
gradskim ulicama, bolni~kim krevetima i tajanstvenim,<br />
sablasti sli~nim, `enama koje se pojavljuju i nestaju poput zagonetke<br />
koje ili uop}e nemaju odgonetke ili je na{a sposobnost<br />
shva}anja previ{e ograni~ena da bi je mogli pojmiti.<br />
Unato~ njegovoj »realisti~noj« maniri najva`nije likovno naslje|e<br />
koje Dumala ba{tini je ipak poljska satiri~na grafika.<br />
Karikature u kojima se po{tuju pravila perspektive i anatomske<br />
proporcije ljudskog tijela nisu rijetkost u poljskoj i op}enito<br />
srednjoeuropskoj humoristi~ko-satiri~koj tradiciji. Karikatura<br />
je na{ duhovni skelet, zato mi nepogre{ivo prepoznajemo<br />
na{e sebi~nosti, zavist, netrpeljivost, zlovolju i sve druge<br />
slabosti u tim skicama koje ponekad mogu biti nosate, buljave<br />
crtarije ili na drugi na~in stilizirani simboli ljudske figure,<br />
ali po~esto i sasvim nalik na likovnu predod`bu ljudskog<br />
tijela koja te`i realizmu.<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
Ne postoji apstraktna karikatura kao {to ne postoji apstraktna<br />
lutka. Da bi neki predmet nazvali lutka on nas mora<br />
podsje}ati na ljudsko bi}e ili na neku `ivotinju koja opet sa<br />
svoje strane sadr`i niz elemenata koji su sasvim ljudski. Karikatura,<br />
ma kako slobodna i non{alantna katkad bila, uvijek<br />
mora asocirati na ~ovjeka i ~ovjekov prepoznatljivi svijet.<br />
Ako toga nema onda dobijemo crte`, ali ne i karikaturu.<br />
Mada lutka i karikatura ne izazivaju u nama uvijek smijeh,<br />
njihovo je primarno svojstvo ~esto — humor. Dvodimenzionalne<br />
i trodimenzionalne karikature nerijetko predstavljaju<br />
zbunjenog ~ovjeka koji ne razumije situaciju u kojoj se zatekao<br />
i koji nam je smije{an u svom uzaludnom poku{aju da<br />
usprkos svemu sa~uva osobno dostojanstvo.<br />
Vrhunska vrijednost Dumalinih filmova zapravo je upravo u<br />
tome {to se ispod debelog sloja mraka, straha i strepnje nalazi<br />
skrivena riznica autenti~nog humora koji nam se ukazuje<br />
u formi gorke ironije i sarkazma. Kada na njegovoj, u skladu<br />
sa zakonitostima anatomije nacrtanoj, figuri isko~e o~i<br />
poput ping-pong loptica i odska~u po zidovima, u maniri<br />
klasi~nih animiranih »screwball« animacija Texa Averyja,<br />
kada u Oslobo|enoj nozi ljudska glava, odvojena od tijela,<br />
svojim jezikom, duga~kim kao u `abe, proguta pticu i onda<br />
ispljune njen kostur, kada u Franz Kafki vidimo Kafkin uzdignuti<br />
penis kao ovozemaljski detalj koji je sasvim u suprotnosti<br />
s Kafkinim fantazmagori~kim duhovnim svijetom, tada<br />
takve i sli~ne inkogruencije produciraju sasvim osobit humor<br />
nadrealisti~ke vrste.<br />
Ja znam da postoji ne{to {to `elim pokazati. Nije va`no<br />
na koji na~in, ali animacija se pokazala kao najbolje sredstvo<br />
da izrazim moj privatni, unutarnji svijet. To je na~in<br />
na koji ja otkrivam svoje snove, `elje, sve moje osje}aje.<br />
Mmogu to pokazati animacijom jer je animacija u vezi s<br />
crtanjem. Ja ne znam kako se koristi kamera, tako da je<br />
moj na~in pri~anja pri~a da kreiram sve. Ja volim taj moment<br />
totalne kreacije. U animaciji je to mogu}e.<br />
Dumalini filmovi: po~eci<br />
Svoj prvi film Dumala je napravio kao sedamnaestogodi{njak.<br />
Bila je to animacija o ~ovjeku kojega pro`diru crvi. Ve}<br />
je taj jednominutni film nagovijestio njegove kasnije sklonosti<br />
da istra`uje po mra~nim predjelima ljudske du{e, da otkriva<br />
na{e skrivene strahove i zatomljene strasti. Njegov prvi<br />
profesionalni film, petominutni Lykantropia (1981.) nastao<br />
je tijekom zimskih praznika, za dva tjedna, nakon {to je Dumala<br />
punu godinu dana eksperimentirao i usavr{avao tehniku<br />
u kojoj je film ra|en.<br />
Privukla me simboli~na pri~a o vukovima ~iji je naslov<br />
uzet iz slavenske mitologije. To je bilo u vezi s mojim diplomskim<br />
radom iz povijesti umjetnosti o simboli~kom<br />
zna~enju planina, stijena i grobova. Film je bio smje{ten<br />
u planine me|u bijele gromade. Poku{avao sam novu tehniku,<br />
grebanje slojeva bijele boje na tamnom staklu. Nakon<br />
snimljene slike prema`e se staklo novom bojom i radi<br />
se nova faza pokreta.<br />
163