Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 151 do 160 Ivasovi}, S.: Digitalna monta`a<br />
Hard disk raid (polje diskova) za AVID MC 9000<br />
Ova tehni~ka podloga (uporaba ra~unala s hard diskovima<br />
koji podr`avaju stvarni slu~ajni pristup) osnova je svih kreativnih<br />
i tehnolo{kih promjena koje je kompjutorska nelinearna<br />
monta`a unijela u monta`ni izraz.<br />
U prakti~noj primjeni princip stvarnog slu~ajnog pristupa<br />
zna~i da je takav sustav sposoban istodobno prikazati i me-<br />
|usobno kombinirati vi{e razli~itih izvora slike.<br />
Na osnovi stvarnog slu~ajnog pristupa i operativnih mogu}nosti<br />
koje izviru iz njega, nastala je i glavna logi~ka postavka<br />
programa za monta`u:<br />
monta`ni proces na takvim sustavima nije destruktivan prema<br />
materijalu. Za razliku od filmske monta`e, u kojoj se fizi~ki<br />
re`e i lijepi materijal, kod kompjutorske monta`e ne<br />
dira se sirovi materijal (materijal na diskovima) ve} se reorganizira<br />
redoslijed kojim }e sustav reproducirati materijal.<br />
Redoslijed se ne reorganizira fizi~kim preslagivanjem materijala<br />
na diskovima u monta`ni redoslijed ve} putem preslagivanja<br />
logi~kih pokaziva~a koji sustavu odre|uje kojim redoslijedom<br />
i od kojeg do kojeg mjesta se materijal reproducira.<br />
Iz ovoga je o~ito kako izrada reza u kadru ne zna~i fizi~ko<br />
razdvajanje materijala (slike i/ili zvuka) na dvije odvojene<br />
zasebne cjeline, ve} to zna~i mijenjanje podataka unutar<br />
logi~kog pokaziva~a za po~etak i kraj reprodukcije za dani<br />
kadar. Vizualna reprezentacija pokaziva~a na kompjutorskom<br />
monitoru naj~e{}e je pravokutni lik koji svojom du`inom<br />
predstavlja du`inu trajanja kadra, a njegovim kra}enjem<br />
ili produ`avanjem na ekranu mijenjaju se i podaci o<br />
po~etku i kraju reprodukcije.<br />
[to to zapravo zna~i za monta`era?<br />
156<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
Su~elje AVID MC 9000<br />
Na osnovnoj kreativnoj razini, tj. razini spoja dvaju kadrova,<br />
to podrazumijeva:<br />
Izrada svakog monta`nog prijelaza je jednostavna i brza. 17<br />
Monta`ni prijelazi nisu ograni~eni samo na rez; jednako<br />
lako i brzo mogu se primijeniti razli~ita pretapanja, zavjese,<br />
prebrisavanja itd.<br />
Pregledavanje zadanih monta`nih prijelaza je trenuta~no.<br />
Korigiranje monta`nih prijelaza kojima nismo zadovoljni<br />
lako je i brzo kao i izrada — u osnovi to je isto.<br />
Svaki kadar mo`e se koliko god puta je potrebno, bez ikakvih<br />
problema, skra}ivati ili produ`ivati, tj. kvadrati slike<br />
jednostavno se mogu eliminirati iz kadra ili vra}ati u kadar<br />
— dakako, unutar granica njegova trajanja.<br />
Svaki kadar (kvadrat) mo`e se bez<strong>broj</strong> puta koristiti, tj. ponavljati<br />
unutar djela.<br />
Izrada usporenih, ubrzanih i reverznih kadrova tako|er je<br />
brza i jednostavna.<br />
Jednostavno se mo`e izraditi i sa~uvati vi{e verzija montiranog<br />
materijala — scene, sekvence ili cijelog djela.<br />
Iz ovoga je vidljivo kako je rad na filmskom (video) materijalu<br />
mnogo br`i i jednostavniji nego u klasi~noj filmskoj<br />
monta`i. Smanjivanjem utro{ka vremena na manipulativne<br />
radnje proporcionalno raste vrijeme koja se mo`e posvetiti<br />
kreativnom procesu. Dodatni je poticaj kreativnosti i mogu}nost<br />
izrade i ~uvanja vi{e verzija istog segmenta, {to u<br />
klasi~noj filmskoj monta`i gotovo da i nije bilo mogu}e. Tako|er<br />
velik poticaj kreativnom procesu dala je i mogu}nost<br />
trenutnog pregledavanja napravljenih monta`nih prijelaza i<br />
efekata.<br />
Dakle, ve} rad na razini jednog kanala slike mnogo je br`i,<br />
intuitivniji i u kona~nici mo`e biti kreativniji.<br />
No, prava revolucija nastaje kada se simultano uvedu i dodatni<br />
kanali slike u proces monta`e, a princip stvarnog slu-<br />
~ajnog pristupa ra~unalnoj nelinearnoj monta`i to i omogu-<br />
}uje.