Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 151 do 160 Ivasovi}, S.: Digitalna monta`a<br />
nijem kori{tenju takvih mogu}nosti, pogotovo ne o izradi vi-<br />
{eslojnih kadrova slo`enih od tri, ~etiri, pet ili vi{e kadrova.<br />
Za~eci vi{eslojnosti (multilayering) na filmu su kori{tenja<br />
back ili front projekcije, odnosno izrada trik kadrova s pomo}u<br />
blue ili green keya, s tim da su takve efekte radili ljudi<br />
u odjelu specijalnih efekata, a ne monta`eri na monta`nom<br />
stolu tijekom procesa filmske monta`e.<br />
Sljede}i korak prema vi{eslojnoj monta`i bio je uvo|enje digitalne<br />
tehnologije u proces videoobrade. Kao {to je pojava<br />
Ampex-ova magnetoskopa bila prijelom na podru~ju analogne<br />
obrade videa, tako je jedna druga kompanija ~inila prijelom<br />
uvode}i digitalnu tehnologiju u obradu videosignala i<br />
daljnjim razvojem digitalne tehnologije osigurala si je vode-<br />
}e mjesto sve do dana{njih dana. Danas su njezini ure|aji sinonim<br />
za state of art, obradu filmske i videoslike. Ime kompanije<br />
je Quantel, a prekretnica koju su na~inili njezini in`enjeri<br />
bilo je uvo|enje prvog AD konvertera10 1973. godine u<br />
proces obrade videosignala.<br />
U ~emu je va`nost tog izuma?<br />
Kolor videosignal sastoji se od velike koli~ine informacija<br />
koje se u neprekinutom serijskom nizu »transportiraju« od<br />
jedne do druge to~ke videolanca. Kako bi se osiguralo kontinuirano<br />
prikazivanje videoslike brzinom od 25 slika u sekundi<br />
(u stvari se radi o 50 poluslika u sekundi), potrebno<br />
je osigurati veliku brzinu prijenosa informacija. Ako re~eno<br />
pretvorimo u <strong>broj</strong>ke za PAL standard, 11 to izgleda ovako:<br />
rezolucija 1 slike: horizontalna 768 pixela 12<br />
vertikalna 576 pixela<br />
ukupno 768 x 576 = 442.368 pixela<br />
trajanje 1 slike: 1/25 sekunde<br />
<strong>broj</strong> slika u sekundi: 25<br />
<strong>broj</strong> pixela u sekundi: 25 x 442.368 = 11,059.200.<br />
No, da bismo dobili pravi <strong>broj</strong> informacija u sekundi potrebno<br />
je <strong>broj</strong> pixela u sekundi pomno`iti s tri — videoslika se<br />
sastoji od triju osnovnih boja R (crvene), G (zelene) i B (plave)<br />
i svaki pixel u sebi sadr`i te tri informacije:<br />
ukupni <strong>broj</strong> informacija: 11,059.200 x 3 = 33,177.600.<br />
Dakle, za prijenos jedne sekunde videosignala potrebno je<br />
transportirati 33,177.600 informacija slike plus jo{ neke dodatne<br />
informacije koje se transportiraju u onim linijama videosignala<br />
koje se ne prikazuju na TV ekranu. 13<br />
Otprilike do ovih istih <strong>broj</strong>aka do{li su i Quantelovi in`enjeri.<br />
Njihov je patent morao zadovoljiti tri uvjeta:<br />
— konverziju podataka iz analognog u digitalni oblik,<br />
— kontinuirani protok podataka,<br />
— nije smio degradirati kvalitetu slike.<br />
Ispunjenjem svih triju uvjeta otvoren je put upotrebi digitalnog<br />
oblika zapisa i obrade videoslike. Time je bio ostvaren<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
najva`niji preduvjet za nastanak kompjutorskih digitalnih<br />
nelinearnih monta`a.<br />
Zapravo, drugi va`ni preduvjet uvo|enja nelinearnog na~ina<br />
rada opet su ostvarili Quantelovi stru~njaci. Nakon {to su<br />
rije{ili problem konverzije podataka iz analognog u digitalni<br />
oblik, prvi su uspjeli rije{iti problem pohrane slika u digitalnom<br />
obliku. 1980. godine prezentirali su DLS-6000, prvi<br />
ure|aj koji je mogao pohraniti i direktno u eter prikazati stati~ne<br />
digitalne slike u punoj rezoluciji. Kad je napokon rije-<br />
{en problem jednostavne pohrane i naknadnog prikazivanja<br />
digitalnih slika, osnovni preduvjeti za nastanak kompjutorskih<br />
digitalnih nelinearnih monta`a bili su ostvareni.<br />
Kompjutorska digitalna nelinearna monta`a<br />
Osnova na kojoj se temelji ra~unalna digitalna nelinearna<br />
monta`a jest koncept stvarnog slu~ajnog pristupa (eng. true<br />
random access). To zna~i da se svakoj sli~ici materijala mo`e<br />
pristupiti u bilo kojem trenutku i bilo kojim redoslijedom.<br />
Prakti~ne implikacije takvog koncepta na kreativni proces i<br />
krajnji rezultat su nesagledive.<br />
Temelj ovog koncepta je uporaba kompjutorskih sustava koji<br />
za pohranu materijala koriste hard diskove.<br />
Kompjutorska monta`a AVID MC 9000<br />
Osnovna osobina diskovnog zapisa je mogu}nost izravnog<br />
pristupa svakoj informaciji bez unaprijed odre|enog redoslijeda,<br />
tj. bez potrebe za analiziranjem informacija koje prethode<br />
tra`enoj ili dolaze nakon nje. Ta se osobina naziva slu-<br />
~ajni pristup (eng. random access). No, kod reprodukcije videozapisa<br />
zbog velike koli~ine informacija u jedinici vremena,<br />
odnosno jako kratkom intervalu izme|u dviju slika, standardni<br />
hard diskovi nisu dovoljno brzi u reprodukciji slika<br />
koje nisu poslagane u reprodukcijski redoslijed, tj. nisu sposobni<br />
u tako kratkom vremenu ostvariti slu~ajni pristup podacima.<br />
Zbog toga se koriste ili moderni brzi hard diskovi14 ili specijalna polja hard diskova. 15 Kori{tenjem takvih ure|aja<br />
omogu}en je slu~ajni pristup i kod videozapisa visokih rezolucija,<br />
16 i to svakoj slici posebno. Takav na~in rada naziva<br />
se stvarni slu~ajni pristup (eng. true random access).<br />
155