Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 151 do 160 Ivasovi}, S.: Digitalna monta`a<br />
Rijetko se upotrebljavaju dvije vrpce, a i kada se koristi druga,<br />
ona se ne upotrebljava simultano s prvom za istodobnu<br />
projekciju na jedan ekran, ve} slu`i kao pomo} za lak{e pronala`enje<br />
materijala iz drugih rola, a pregledava se na drugom<br />
ekranu ili drugom segmentu istog ekrana.<br />
Na kreativnoj razini to zna~i sljede}e:<br />
Zbog tehnolo{kog ograni~enja rada sa samo jednim kanalom<br />
slike, monta`erova zada}a bila je rje{avanje vremenskih odnosa<br />
na me|ukadrovskoj razini bez zadiranja u sam sadr`aj<br />
kadra, tj. bez mogu}nosti mijenjanja slike.<br />
Istina, pojedini me|ukadrovski prijelazi kao {to su pretapanja,<br />
prebrisavanja i zavjese — {to su se nazna~avali u monta-<br />
`i a izvodili u laboratoriju — omogu}avali su monta`eru zadiranje<br />
u unutarkadrovsku strukturu, u samu sliku. Oni su u<br />
pravilu kori{teni za prijelaze izme|u ve}ih cjelina, dakle relativno<br />
rijetko. Op}enito, vrlo je rijetko monta`er imao prilike<br />
raditi na izmjeni slikovnog sadr`aja kadra jer zbog tehnolo{ki<br />
sporog, nespretnog i skupog procesa taj su posao radili<br />
ljudi zadu`eni za specijalne efekte, bilo na samom snimanju<br />
bilo u postprodukciji. Kada bi monta`er radio takve zahvate,<br />
on je zapravo, na osnovi svoga umjetni~kog osje}aja i<br />
iskustva, te konzultacija s <strong>filmski</strong>m laboratorijem, skiciranjem<br />
po~etka i kraja prijelaza na vrpci poku{avao pogoditi<br />
krajnji rezultat. Jer rezultat, dobar ili lo{, nije bio poznat sve<br />
do kraja laboratorijske obrade intermedijate — negativ<br />
vrpci.<br />
152<br />
1<br />
Ovdje je postojala razlika izme|u kreativnog tretmana slike<br />
i zvuka. Zbog jednostavnije tehnologije reprodukcije, kreativni<br />
izraz vezan uz zvuk uvelike je napredovao s obzirom na<br />
sliku. Tehnologija je omogu}ila istodobnu reprodukciju nekoliko<br />
kanala zvuka (naj~e{}e do tri na klasi~nim monta`nim<br />
stolovima) i time dala monta`eru novi kreativni izraz,<br />
mogu}nost zadiranja u unutarkadrovsku strukturu zvu~ne<br />
slike. Istodobnim kombiniranjem vi{e zvukova, odre|ivanjem<br />
razine njihove prezentnosti, kao i uspostavljanjem njihovih<br />
vremenskih odnosa, monta`er je stvarao strukture<br />
koje nisu bile zabilje`ene tijekom snimanja. Dramatur{ki<br />
utjecaj takvog tretmana zvuka je golem.<br />
Ono za ~ime je trebalo te`iti bio je isti takav pristup slici.<br />
Na<strong>broj</strong>eni nedostaci potakli su pronalaske novih postupaka<br />
i rje{enja u proizvodnom procesu s tri osnovna cilja:<br />
— osloboditi {to vi{e vremena i energije za kreativnost,<br />
— smanjiti ili potpuno izbacili tro{kove pojedinih faza rada,<br />
— omogu}iti bolju kontrolu tehnolo{kih procesa.<br />
Propulzivnim razvojem digitalne tehnike i ra~unala, te njezinim<br />
masovnim uvo|enjem u svakodnevni `ivot, i poslovni i<br />
privatni, otvorile su se mogu}nosti za ispunjenje obaju uvjeta.<br />
No, najzanimljivije je ono {to nitko nije o~ekivao.<br />
Uvo|enje kompjutora, digitalne tehnike uop}e, u <strong>filmski</strong><br />
proizvodni proces ne samo da je rije{ilo navedene probleme,<br />
ve} je dovelo do:<br />
— promjena kreativnog izraza svih klju~nih <strong>filmski</strong>h zanimanja,<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
— promjena u vremenskom slijedu pri dono{enju klju~nih<br />
odluka, odnosno kod klju~nih zanimanja do prebacivanja<br />
kreativnih odluka s jednog zanimanja na drugo, npr. prebacivanje<br />
izrade kompletnog kadra sa snimanja na postprodukciju,<br />
— stvaranja potpuno novih <strong>filmski</strong>h zanimanja.<br />
Put prema promjenama otvorila je konkurentska, od mnogih<br />
filma{a i prezrena, grana djelatnosti — televizija. Zbog<br />
svojega tehni~kog ustroja, televizijska je industrija stimulirala<br />
brz razvoj videotehnike i op}enito elektronike i time potakla<br />
promjene koje }e izmijeniti <strong>filmski</strong> svijet.<br />
Elektronska monta`a<br />
Televizija se po~ela razvijati ubrzo nakon nastanka filma.<br />
Prva filmska projekcija bra}e Lumiere odr`ana je 1897. godine,<br />
a samo dvadesetak godina kasnije, 1919. godine, u<br />
Westinghouse laboratorijima u SAD-u Vladimir K. Zworkyn<br />
obavljao je prva istra`ivanja televizijskih mogu}nosti. U travnju<br />
1925. godine u Londonu, John Logie Baird predstavio je<br />
prvi »prakti~ni TV ure|aj«, kako ga je sam nazvao. 11. rujna<br />
1928. godine TV stanica W2XAD emitirala je prvu ameri~ku<br />
TV dramu »The Queen’s Messenger«. Od tada pa sve<br />
do danas, prvenstvo u razvoju televizijske industrije dr`e Sjedinjene<br />
Ameri~ke Dr`ave.<br />
Od samih po~etaka novi medij bio je zanimljiv <strong>filmski</strong>m producentima<br />
i velikim studijima u SAD-u i Velikoj Britaniji<br />
zbog svojih marketin{kih i razvojnih potencijala. No, za potrebe<br />
ovog razmatranja televizija postaje interesantna tek<br />
pronalaskom prvih magnetoskopa jer oni predstavljaju za~etak<br />
elektroni~ke monta`e.<br />
Iako se na prvi pogled ~ini jasno, va`no je napomenuti da je<br />
televizija, za postizanje `eljenog cilja (emitiranje, snimanje,<br />
reprodukcija, obrada materijala), zbog svog tehni~kog ustroja,<br />
okrenuta elektroni~kim procesima, za razliku od filma<br />
koji je okrenut kemijskim procesima.<br />
Od po~etka pa do pedesetih godina za potrebe televizije u<br />
uporabi su bili kombinirani procesi. Emitiranje i prijem slike<br />
i zvuka obavljalo se elektroni~ki, ali se snimanje i obrada<br />
snimljenog materijala obavljala klasi~no <strong>filmski</strong>, kemijskomehani~kim<br />
procesom. S obzirom na to da se po »vremenskom<br />
karakteru« televizija razlikuje od filma (za razliku od<br />
filma televizija je u stanju gotovo trenutno prenijeti informacije<br />
velikom <strong>broj</strong>u gledatelja na velikim udaljenostima), klasi~ni<br />
<strong>filmski</strong> proces bilje`enja i obrade informacija, pogotovo<br />
dnevnih vijesti, bio je neprakti~an i spor. To je bio prvi<br />
razlog koji je ponukao in`enjere na iznala`enje boljih tehni~kih<br />
rje{enja bilje`enja slike i zvuka. Drugi veliki razlog bio je<br />
(rije~ je o SAD-u): zbog ~etiri razli~ite vremenske zone svi<br />
gledatelji nisu mogli pratiti isti program u isto vrijeme, ili bi<br />
jednom dijelu zemlje to bilo prerano (prije prime time2 termina)<br />
ili bi drugom dijelu to bilo prekasno (poslije prime<br />
time termina), zna~i trebalo je izmisliti jednostavan sustav<br />
snimanja programa uz mogu}nost brzog i jednostavnog reproduciranja<br />
snimljenog materijala.<br />
Idejni put za rje{enje tog problema bio je magnetofon, ure-<br />
|aj razvijen za potrebe radijske industrije. 3 Korijeni idejnog