Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 132 do 150 Kukuljica, M.: Nove elektronske tehnologije...<br />
teksta u kojem je film nastao. Pored izvanredne kvalitete slike<br />
bitna je njena autenti~nost i prikazivanje restauriranih filmova<br />
u uvjetima koji }e biti najbli`i njihovom prikazivanju<br />
u vrijeme nastanka. Bez povijesnog iskustva, poznavanje<br />
konteksta u kojem je film proizveden i prikazivanja na autenti~an<br />
na~in (po{tivanje formata, brzine, projekcije) u adekvatno<br />
opremljenom prostoru kinodvorane, nema cjelovitog<br />
filmskog arhivskog djelovanja.<br />
datelji u `ivo na ~itavoj planeti istodobno gledaju kazali{nu<br />
predstavu iz Londona ili New Yorka, premijeru opere iz milanske<br />
Scalle i sl. Ve} sada se u SAD-u po~elo raspravljati<br />
kako sprije~iti piratstvo bez obzira {to je rije~ o satelitskim<br />
prijenosima, koje samo u SAD-u godi{nje proizvo|a~e stoji<br />
od jedne do ~etiri milijarde USD.<br />
10. Budu}nost filma i za{tite i restauracije filmskog<br />
gradiva<br />
Mnogi istra`iva~i, poznavatelji najmo}nije ameri~ke filmske<br />
industrije, najavljuju po~etkom tre}eg tisu}lje}a zavr{etak kinematografskog<br />
filma.<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
145<br />
38 Na na~in kako se on ve} danas proizvodi,<br />
ve} veliki dio predprodukcije, produkcije i postprodukcije<br />
(elektronska monta`a) odvija se na elektronskom<br />
mediju. Umjesto projektora u <strong>filmski</strong>m kabinama bit }e instalirani<br />
digitalni strojevi za reprodukciju elektronskih zapisa<br />
(ve} imamo iskustvo videotopova), koji }e davati istu kvalitetu<br />
slike na ekranu.<br />
Za{tita od kradljivaca audiovizualnih dobara mo`da }e jo{<br />
neko vrijeme zadr`ati <strong>filmski</strong> vrpcu u kinodvoranama, jer je<br />
lak{e kontrolirati, ali i tro{kovi novog sustava. Sada{nja cijena<br />
digitalnog projektora kre}e se izme|u 100.000-200.000<br />
USD, {to bi za ameri~kih 33.000 <strong>filmski</strong>h ekrana zna~ilo izdatak<br />
od 6, 6 milijardi USD. Tko }e to platiti? Prisjetimo se,<br />
pred tek nekoliko godina sli~no je pitanje bilo postavljeno i<br />
pri uvo|enju ra~unala. Sada ih posjeduje svaka druga obitelj.<br />
Pitanje formata filmskog ili nekog drugog spektakularnijeg<br />
ekrana bit }e lako rije{iti. Da li }emo imati potrebu uop}e<br />
gledati film u zatvorenom prostoru koji preko stotinu godina<br />
zovemo kinodvoranama to moramo pri~ekati i do`ivjeti<br />
u {to }e se pretvoriti ljudska potreba kolektivnog gledanja<br />
filma? Filmska industrija jedna je od najstarijih industrijskih<br />
Veliko iznena|enje me|u <strong>filmski</strong>m stru~njacima izazvalo je tehnologija koja djeluje bez velikih temeljnih koncepcijskih<br />
prikazivanje znanstveno-popularnog filma Ratovi zvijezda: promjena posljednjih 50 godina sada je suo~ena s velikom i<br />
Fantomska prijetnja redatelja Georga Lucasa, dovr{enog izuzetno mo}nom konkurencijom koja se izuzetno brzo ra-<br />
1998. godine. U SAD-u projekcija ovog filma na nizu specizvija na novim digitalnim sustavima (na primjer DVD).<br />
jaliziranih prezentacija odvijala se preko digitalnih projektora,<br />
tj. kao rezultat z<strong>broj</strong>a niza <strong>broj</strong>ki. U o`ujku 1999. godine<br />
na sajmu vlasnika kinodvorana u Las Vegasu kompanije<br />
Texas Instruments i Hughes-JVC podvrgnule su svoje digitalne<br />
projektore javnoj usporedbi i prosudbi. Podloga za<br />
projekciju nije celuloidna filmska vrpca ve} slo`eni ra~unarski<br />
program. U ostalom dijelu svijeta zbog velike skupo}e<br />
navedene opreme film se prikazivao uporabom klasi~nih<br />
<strong>filmski</strong>h kopija. Film je u svom slo`enom obliku i zahtjevnosti<br />
stvaranja novih specijalnih efekata, nastao i u produkcijskom<br />
dijelu velikim dijelom na mo}nim ra~unalnim stanicama.<br />
Odre|eni prizori dogra|ivani su uporabom prije snimljenog<br />
slikovnog zapisa, koji je tako|er »prepisan« na jezik<br />
<strong>broj</strong>ki.<br />
Budu}nost je vrlo bliska kao i vrijeme kad }e nestati klasi~ni<br />
kinoprojektor i filmska vrpca. Digitalne slike na ekranu bit<br />
}e uvijek nove i neo{te}ene i na taj na~in. iz jednog centra<br />
prenosit }e se u tisu}e gradova u svijetu istodobno, uz pomo}<br />
satelita. Gospodarska logika ili preciznije re~eno logika<br />
profita je neumoljiva. Cijena izradbe jedne filmske kopije u<br />
SAD-u stoji 2.000 USD a za velike i komercijalno uspje{ne<br />
Krajem 1998. godine nastupila je revolucija u kvaliteti slike<br />
s uvo|enjem digitalne televizije u SAD-u. Predvi|eno je da<br />
prijelaz s analognog na digitalni medij u SAD-u, proizvodnja<br />
i emitiranje, na televiziji treba trajati 10 godina. Pretpostavlja<br />
se da }e ukupna zamjena opreme, televizijske za proizvodnju<br />
i emitiranje programa, kao i sveukupne ku}ne opreme,<br />
stajati izme|u 200 i 300 milijardi dolara. Do primjene<br />
digitalne tehnologije ve} je do{lo u okviru satelitskog programa<br />
dok }e »zemaljska« europska televizija koja se emitira<br />
s oda{ilja~a sa zemlje kaskati dugi niz godina i europski televizijski<br />
sustav udaljit }e se jo{ vi{e od onog u SAD-u.<br />
Stvaranje kinematografskog filma, proizvodnja, laboratorijska<br />
obrada, distribucija, prikazivanje u kinodvoranama<br />
kompleksan je proces i iz svakog dijela ovog jedinstvenog<br />
lanca izvla~i se ekonomska snaga kinematografske djelatnosti.<br />
Gubitak jednog dijela ovog lanca djeluje povratno na ~itavi<br />
sustav. Sada{nji pogled u trendove u najskorijoj povijesti<br />
medija ukazuje na ~injenicu da }e elektronski mediji preuzeti<br />
~itav kompleks kinematografije po~etkom sljede}eg<br />
desetlje}a.<br />
projekte potrebno je ulo`iti i preko pet milijuna USD samo<br />
u kopije filmova. Za prikazivanje filma Titanic redatelja Jamesa<br />
Camerona iz 1997. godine za spomenutih 7.000 kopija<br />
trebalo je ulo`iti 14 milijuna USD.<br />
10.1. Nestanak filmske infrastrukture<br />
Izumom elektronske projekcije nestat }e ~itava infrastuktura<br />
za prikazivanje filmova (kinoprojektori, kinodvorane,<br />
obu~eni kinooperateri). Pitanje je {to }e tada biti s arhivskim<br />
Digitalna distribucija omogu}it }e prikazivanje filmova di- <strong>filmski</strong>m dvoranama (kinoteke) ~ija je osnovna funkcija priljem<br />
svijeta istodobno za mali dio ovog tro{ka. U multipleks kazivanja <strong>filmski</strong>h djela iz odre|enih razdoblja povijesti ki-<br />
kinodvoranama, uobi~ajeni na~in gradnje kinodvorana u nematografije kao artefakata odre|enog vremena putem re-<br />
svijetu: ~etiri kinodvorane povezane jednom kinokabinom, trospektivnih programa, oblikovanja prostora, opreme i sl.<br />
vi{e ne}e trebati prenositi te{ke filmske role nego samo pri- Uskoro }e postati muzejske kinodvorane i zato iniciranje<br />
tisnuti gumb. Internet, prvi nositelj globalne revolucije u do- projekta osnivanja <strong>filmski</strong>h muzeja diljem Europe, inicijatistupnosti<br />
informacija, ukazao je na sve mogu}nosti koje nam vu su dale nordijske zemlje na ~elu sa [vedskim <strong>filmski</strong>m in-<br />
nudi elektronski medij. Sateliti }e uskoro omogu}iti da glestitutom, prati ovo neminovno usmjerenje i sudbinu film-