Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 3 do 37 Krelja, P.; Turkovi} H.: Razgovor s Borivojem Dovnikovi}em<br />
B. D.: Razumljivo, bez toga se ne mo`e govoriti o animiranju.<br />
Danas se tipski {tiftovi (s tri rupe u papiru) nabavljaju u<br />
cijeloj Europi, no ti prvi {tiftovi bili su konstruirani da bi<br />
bilo pogodni za rupe od kancelarijske perforirke. Tek u Zagreb<br />
filmu, ~ini mi se, pet-{est godina kasnije, pre{li smo na<br />
tri {tifta. Posebno je bilo problema s crta}im papirom. ^ini<br />
mi se da smo do kraja Duga-filma upotrebljavali otpadni<br />
foto-papir iz Fotokemike. U odnosu na dana{nji animacijski<br />
papir bio je debeo, tj. prili~no neproziran. Na dana{njem<br />
specijalnom, tankom papiru mo`emo raditi i sa {est slojeva,<br />
a tada ne vi{e od tri.<br />
P. K.: Kako je do{lo do podjele specijalisti~kih poslova? Tvoje<br />
se ime tamo pojavljuje kao ’pomo}nik animatora’, {to je<br />
to?<br />
B. D.: Na koncu, nakon godinu dana rada, kad smo zavr{ili<br />
film, svi crta~i su na {pici ozna~eni kao crta~i faza, iako smo<br />
Dela~ i ja, kasnije i Ico Voljevica, bili Walterovi pomo}nici,<br />
jer smo sve vi{e sami animirali, ~ak i cijele scene, ono {to<br />
Walter nije stigao na~initi ili {to je nama prepu{tao.<br />
H. T.: Prepustio ili dao? Kako je to radio?<br />
B. D.: Morao je prepu{tati jednostavnije sekvence, jer bi realizacija<br />
filma jo{ du`e trajala da je do kraja sve sam radio.<br />
Dela~ je, na primjer, po njegovom layoutu, animirao uvodnu<br />
scenu trga s mno{tvom figura koje se kre}u okolo. A ja<br />
sam dobio da realiziram scenu u kojoj reporter Patkin kru-<br />
`e}i oko tornjeva zgrade avionom odlije}e iz grada, ili patku<br />
koja se penje stepenicama. Kao pomo}nici animatora, mi<br />
smo ina~e scenama dodavali crte`e-me|uekstreme i s kona~nim<br />
uputama davali fazerima, na{im pomo}nicima na definitivnu<br />
popunu.<br />
H. T.: A daj reci, gdje ste nalazili predlo{ke za animaciju, gdje<br />
ste gledali kako se animira? Kako ste znali kako izgledaju<br />
faze?<br />
B. D.: Animacija je ustvari analiza pokreta i dobar crta~ brzo<br />
}e savladati njene osnove. Nakon prvih, obi~no vrlo te{kih<br />
koraka, animator }e sve manje trebati {topericu, jer }e pokrete<br />
i detalje pokreta raditi po osje}aju. Uostalom, zato postoje<br />
probna, kontrolna snimanja pojedinih scena, koja slu-<br />
`e da se pokreti korigiraju ili dodatnim ili ispravljenim crte-<br />
`ima. Sje}am se da smo Dela~ i ja na samom po~etku dobili<br />
od Waltera ogledni zadatak da ga realiziramo nizom faza.<br />
On nam je dao osnovne, klju~ne to~ke pokreta, koje nam<br />
slu`e da akciju ispunimo svim potrebnim fazama pokreta.<br />
Figura pada na rub krova, odbija se i u saltu pada na zemlju.<br />
Naravno, nismo znali sistem. Poseban problem bio je taj salto<br />
u kojem se figura u padu mora okrenuti oko svoje osi. S<br />
tom scenom, koju bih danas izanimirao za nekoliko sati, mi<br />
smo se mu~ili tjedan dana. Da je Walter znao rje{enje, ne bi<br />
bilo problema. I on je tra`io formulu. No, vrlo brzo krenulo<br />
se pravim putem. Ja se vi{e ne sje}am detaljnog razvoja te<br />
drame, ali je ~injenica da smo uskoro krenuli u realizaciju<br />
filma, zna~i u animaciju scena filma. Walter je postavljao<br />
radnje, numerirao crte`e i predavao ih nama.<br />
H. T.: Aha, a on je i gledao Disneyja...<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
B. D.: Pa, gledao je, ali ni{ta nije studirao, ono zna{, da<br />
uzme vrpcu s Disneyjevim filmom pa pod pove}alo. Na taj<br />
je na~in zapravo te{ko otkrivati tajne animacije. Jednostavnije<br />
je da postavi{ radnju po osje}aju, a na kontrolnoj projekciji<br />
vidi{ je li stvar u redu.<br />
H. T.: Odmah ste snimali probne projekcije?<br />
B. D.: Kadgod se zavr{i neka sekvenca, naro~ito ako je komplicirana<br />
i nisi siguran u rezultat. Najzanimljivije je bilo kod<br />
prve probne projekcije, a to je ono s padom figure s krova,<br />
koju smo svaki za sebe Dela~ i ja radili tjedan dana.<br />
P. K.: Kakvu je reakciju izazvalo kad ste to vidjeli?<br />
B. D.: Walter i Norbert anga`irali su bili za snimatelja svog<br />
prijatelja Ota Hohnjeca, umjetni~kog fotografa i on je scene<br />
snimio 16-mm kamerom. Tog sve~anog dana kad je stigla<br />
kopija iz laboratorije, Oto se stao previ{e petljati s uvo|enjem<br />
filma u projektor, tako da je poslije tri poku{aja slika<br />
na zidu ponovo bila obrnuta. Na kraju je Had`i} uzviknuo:<br />
’Mo`e i tako’. I mi smo tu historijsku projekciju odgledali s<br />
glavama dolje, naopako. Naravno da smo je ponavljali nekoliko<br />
puta. Crtani junak padao je na rub krova, odbijao se i<br />
padao na zemlju. Odu{evljenju nije bilo kraja. Volio bih znati<br />
gdje je ta crnobijela vrpca danas, postoji li uop}e. Bilo bi<br />
vi{e nego interesantno pogledati je sada, pedeset godina kasnije.<br />
H. T.: Na papiru ste napravili te scene?<br />
B. D.: Da. Onako kako smo ih izanimirali. Probna snimanja<br />
i sada se vr{e s crte`ima na papiru. Tek kad se utvrdi da je<br />
pokret u redu ili nakon korektura, crte`i se tu{em prenose<br />
na celuloid.<br />
P. K.: Te prve scene ra|ene su olovkom?<br />
B. D.: Da, olovkom. Olovkom se i ina~e i danas animira.<br />
P. K.: Je li Walter prihva}ao neke sugestije?<br />
B. D.: Za sugestije nije bilo ni potrebe, ni vremena. On je<br />
postavljao scene, glavne ekstreme, s osnovnom numeracijom<br />
crte`a, objasnio je {to `eli, i mi smo se bacali na posao. U po-<br />
~etku smo nas dvojica kompletirali scene sa svim preostalim<br />
crte`ima, fazama, no kad smo pro{irili ekipu sa svojim pomo}nicima,<br />
njima smo prepu{tali preostale me|ufaze (Karabaji},<br />
Goldschmiedt, te Pu{ak, moj kolega s Likovne akademije).<br />
Kad se pokazala potreba za dodatnim crta~kim snagama,<br />
od kolega karikaturista iz redakcije prisko~io je u pomo}<br />
samo Ico Voljevica. Sje}am se da je on na~inio scene s<br />
vlakovima koji odlaze puni u SSSR i vra}aju se prazni odande.<br />
Kao arhitekt, on se brzo sna{ao u animacijskim problemima<br />
s perspektivom. S Walterom se dalo ugodno raditi. Nikada<br />
nije psovao, nije nikada u `ivotu vikao, bio je izrazito<br />
dobro}udan, {to je pomagalo u poslu. Ja mu donesem materijal,<br />
on gleda (vje~na cigareta u lijevoj ruci) i vidim da ima<br />
primjedbu. ’Semti bigulicu’ — ka{ljucne. Najve}a psovka je<br />
bila ’Semti bigulicu’, a {ta je bigulica, ni danas ne znam.<br />
’Semti bigulicu, daj ovo ispravi.’ Tako je rje{avao stvari. Jednog<br />
dana, na svu sre}u to je bilo na samom po~etku, Dela~<br />
je do{ao do novog rje{enja u animaciji i faziranju, do tzv. sistema<br />
sredine, koji je uostalom ve} bio poznat u svijetu. Da<br />
bi do{ao do srednje pozicije izme|u dva krajnja polo`aja po-<br />
13