Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
REKVIJEM ZA SNOVE /<br />
REQUIEM FOR A<br />
DREAM<br />
SAD, 2000. — pr. Artisan Entertainment, Bandeira<br />
Entertainment, Industry Entertainment, Protozoa<br />
Pictures, Requiem for a Dream LLC, Sibling Productions,<br />
Thousand Words, Truth and Soul Pictures, Eric<br />
Watson, Palmer West, izv. pr. Beau Flynn, Stefan<br />
Simchowitz, Nick Wechsler, kpr. Scott Franklin,<br />
Randy Simon, Jonah Smith, Scott Vogel. — sc. Darren<br />
Aronofsky, Hubert Selby Jr. prema romanu Huberta<br />
Selbyja Jr., r. Darren Aronofsky, d. f. Matthew<br />
Libatique, mt. Jay Rabinowitz. — gl. Clint Mansell,<br />
sgf. James Chinlund, kgf. Laura Jean Shannon. —<br />
ul. Ellen Burstyn, Jared Leto, Jennifer Connelly,<br />
Marlon Wayans, Christopher McDonald, Louise Lasser,<br />
Marcia Jean Kurtz, Janet Sarno. — 100 minuta.<br />
— distr. Discovery.<br />
Drama snimljena prema knjizi Huberta<br />
Selbyja Jr.-a bavi se opisom nekolicine<br />
ovisnika u New Yorku dana{njice.<br />
Klasi~ni ovisnici o drogi su dvadesetine{togodi{njaci<br />
Harry Goldfarb, njegova<br />
djevojka Marion Silver i njihov crnoputi<br />
prijatelj Tyrone C. Love. To su<br />
obi~ni mladi ljudi (Harry i Tyrone su<br />
razmjerno siroma{ni, Marion je bogata)<br />
koji su umjesto u poslu ili kakvoj<br />
drugoj konvencionalnoj `ivotnoj zanimaciji<br />
ispunjenje vremena i samih sebe<br />
po~eli tra`iti u besposli~arenju i drogiranju,<br />
te u{li u iluziju stvarnosti iz koje<br />
nisu na vrijeme iza{li.<br />
Redatelj Aronofsky ozbiljan je stvaratelj<br />
koji se trudi i uspijeva ponuditi nizove<br />
zanimljivih kadrova (nije zanemarena<br />
ni sugestivnost zvukova) kojima<br />
}e dojmljivo prikazati stanja junaka, a<br />
iako se dosta toga ~ini eksperimentalno<br />
hladnim i promi{ljenim ({minkerska<br />
fotografija — depresivni sadr`aj), na<br />
sre}u ne zaboravlja prikazati ljude. U<br />
ovom slu~aju, ljudskost je predo~ena<br />
kroz epizodu u kojoj spomenuti junaci<br />
pomisle da }e preprodajom droge zaraditi<br />
novac, otvoriti du~an}i}, prestati<br />
se drogirati, te postati odgovorne i<br />
uspje{ne jedinke dru{tva. Sve }e tada<br />
krenuti dobrim putem. Tragedija je,<br />
naravno, u tome da preprodaja neko<br />
vrijeme ide po zami{ljenom planu, no<br />
kako su na{i de~ki i cure sitne ribe i dobre<br />
du{e, prve ozbiljnije nevolje u bezdu{nom<br />
svijetu kriminala izbacit }e ih<br />
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 105 do 1<strong>26</strong> Filmski repertoar<br />
iz igre. I ne}e se mo}i prestati drogirati.<br />
No, ta nam je pri~a, u boljim i lo{ijim<br />
izdanjima, ve} dosta dobro poznata.<br />
Temeljna vrijednost Rekvijema za snove<br />
jest u opisu ~etvrte ovisnice, Harryjeve<br />
majke Sare. Obi~ne, razmjerno siroma{ne<br />
umirovljenice koja vi{e nema<br />
za {to `ivjeti. Iako voli sina, s njime<br />
nema naro~iti kontakt, a najva`nija joj<br />
je i gotovo jedina zabava gledanje televizije,<br />
osobito showa u kojemu voditelj<br />
ugo{}uje dobitnike nagradne igre. Nakon<br />
jednog telefonskog poziva Sara<br />
pomisli da }e nastupiti na doti~nom<br />
showu, pa odlu~i smr{aviti, zbog ~ega<br />
potra`i pomo} sumnjivog lije~nika koji<br />
je opskrbi pilulama za dijetu. Doista,<br />
Sara smr{avi, ali postane ovisna o pilulama.<br />
Dok je trojka mla|ahnih manje-vi{e<br />
znala u {to se upu{ta, mama Sara je u<br />
kategoriju ovisnika uba~ena bez svojeg<br />
znanja i volje, a zapravo je nikada nije<br />
postala ni svjesna. Pri~a o njoj poprili~no<br />
je originalan i dirljiv pogled na starost<br />
i usamljenost, kao i na nemo} i izgubljenost<br />
malog, naivnog pojedinca<br />
koji se ne snalazi u dru{tvu i sustavu<br />
kojega ~ovjek mo`da osmi{ljava najbolje<br />
{to mo`e, ali kako je samo ~ovjek,<br />
jednostavno to ne mo`e u~initi savr{eno.<br />
Janko Heidl<br />
SRE]OM POSTOJI LA@<br />
/ AU COEUR DU<br />
MENSONGE<br />
Francuska, 1999. — pr. MK2 Productions, France 3<br />
Cinéma, Le Studio Canal+, Marin Karmitz. — sc.<br />
Odile Barski, Claude Chabrol, r. Claude Chabrol, d.<br />
f. Eduardo Serra, mt. Monique Fardoulis. — gl.<br />
Matthieu Chabrol, sgf. Francoise Benoit-Fresco, kgf.<br />
Corinne Jorry. — ul. Sandrine Bonnaire, Jacques<br />
Gamblin, Valeria Bruni Tedeschi, Antoine de Caunes,<br />
Bernard Verley, Bulle Ogier, Pierre Martot, Noël<br />
Simsolo. — 108 minuta. — distr. MG Film.<br />
Pristojan Chabrol u kojemu }e {abrolovci<br />
prona}i dovoljno razloga za zadovoljstvo.<br />
Kao {to nije te{ko pogoditi,<br />
radnja se doga|a u provinciji u kojoj se<br />
dogodilo ubojstvo. @rtva je osnovno{kolka,<br />
silovana i zadavljena. Sumnja<br />
pada na njezina u~itelja crtanja, kod<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
kojeg je posljednji put vi|ena. Kako je<br />
rije~ o umjetniku senzibilne du{e, on<br />
zami{lja da je u o~ima sumje{tana jo{<br />
sumnjiviji no {to zapravo jest. Uz to,<br />
mu~i ga i svojevrsna stvarala~ka blokada<br />
koja, dodu{e traje ve} godinama.<br />
Ina~e, `ivi mirno i povu~eno sa suprugom<br />
koja ga voli i razumije. Ipak, `eljna<br />
kakvog takvog uzbu|enja, ona prihvati<br />
udvaranje samodopadne TV zvijezde<br />
koja trenuta~no boravi u mjesta{cu,<br />
mjestu svog ro|enja i odrastanja.<br />
Iako Chabrol poklanja du`nu pozornost<br />
osnovi pri~e poznatim pitanjem<br />
»Tko je ubojica?«, u srcu filma je opis<br />
ljudi i odnosa. To je dobro. U prvom<br />
redu, s puno pozornosti i razumijevanja<br />
prou~ava obi~no-neobi~an brak<br />
glavnih junaka, a tu su i zanimljivi likovi<br />
inspektorice, te spomenute TV zvijezde<br />
~iju snobovsku samoljubivost i izvje{ta~enost<br />
pokazuje s osobitim gu-<br />
{tom. Na `alost, krimi razina filma nije<br />
ne{to naro~ito. Sumnjivaca ima vi{e, a<br />
na kraju se utvrdi da je ubojica jedan<br />
od likova. Zvu~i glupo, a i jest. Jer,<br />
ubojica je isto tako mogao biti bilo tko<br />
drugi, {to ne bi nimalo promijenilo dojam<br />
o filmu.<br />
Ipak, izme|u po~etka i kraja imali smo<br />
{to gledati, razli~ito od, primjerice,<br />
Grimiznih rijeka, tako|er francuskog<br />
krimi}a s istim pitanjem, koji se prikazivao<br />
u isto vrijeme, a u kojemu nismo<br />
saznali gotovo ni{ta ni o kome, odnosno<br />
u kojemu nismo susreli ni jedno<br />
ljudsko bi}e nego samo scenaristove<br />
funkcionalne izmi{ljotine. Da bi se u<br />
filmu koliko-toliko u`ivalo, potrebno<br />
je prepoznavati chabrolovske karakteristi~ne<br />
{toseve, a to je mogu}e samo<br />
onome tko je s Francuzovim djelom<br />
dobro upoznat. Kome je ovo prvi ili jedan<br />
od prvih susreta sa Chabrolom,<br />
vjerojatno }e se pitati, ~emu tolika halabuka<br />
oko njegova imena i opusa.<br />
Janko Heidl<br />
102 DALMATIANS /<br />
102 DALMATINCA<br />
SAD, 2000. — pr. Walt Disney Productions, Cruella<br />
Productions, Edward S. Feldman, kpr. Patricia Carr,<br />
Paul Tucker. — sc. Kristen Buckley, Brian Regan,<br />
Bob Tzudiker, Noni White, r. Kevin Lima, d. f. Adrian<br />
Biddle, Roger Pratt, mt. Gregory Perler. — gl.<br />
David Newman, Pamela Phillips Oland, sgf. Asshe-<br />
121