Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Hrvatski filmski ljetopis, broj 26 (2001) - Hrvatski filmski savez
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
mo}nije od svih zmajeva — Crvene<br />
zmajeve — i tako zavladati ~itavom zemljom.<br />
Kako bi preduhitrila Profina<br />
Carica zadu`i petero pustolova, lopove<br />
Ridleya (Whalin) i Snailsa (Wayans),<br />
magi~arku Marinu (McLellan), patuljka<br />
Elwooda (Arenberg) i pripadnicu vilenja~kog<br />
klana Nordu (Wilson), da<br />
prona|u dragulj i ~arobni instrument.<br />
Najslabija karika filma za~udo je gluma~ka,<br />
to~nije cijenjeni britanski glumac<br />
Jeremy Irons koji kao zli ~arobnjak<br />
Profin tako bezo~no glumata da se<br />
mnogim kriti~arima koji su vidjeli film<br />
doslovno digla kosa na glavi. Budu}i<br />
da ne postoji ozbiljan razlog za{to on<br />
glumi u tom ostvarenju (bud`et filma<br />
bio je prili~no mr{av pa nije mogao ni<br />
dobiti neki pristojni honorar), jedini<br />
suvisli odgovor bio bi da je Irons sentimentalno<br />
vezan za originalnu igru.<br />
Vidljivo je da su za oblikovanje <strong>broj</strong>nih<br />
akcijskih scena kao uzor slu`ili filmovi<br />
o Indiani Jonesu, dok su scene obra}anja<br />
Carice ~arobnjacima u parlamentu<br />
gotovo doslovno preuzete iz Ratova<br />
Zvijezda. Ipak, neke scene, pogotovo<br />
ona zavr{ne borbe zmajeva, odlikuju se<br />
vizualnom atraktivno{}u. Imaju}i sve<br />
navedeno u vidu i ne sude}i prestrogo<br />
Dungeons & Dragons ipak zaslu`uju<br />
minimalnu prolaznu ocjenu.<br />
Hrvat. film. ljeto, Zagreb / god 7 (<strong>2001</strong>), br. <strong>26</strong>, str. 105 do 1<strong>26</strong> Filmski repertoar<br />
Dungeons& Dragons<br />
Goran Joveti}<br />
EGZORCIST:<br />
ISTJERIVA^ \AVOLA /<br />
THE EXORCIST<br />
(The Version You’ve<br />
Never Seen)<br />
SAD, 1973 / 2000. — pr. Warner Bros, Hoya Productions,<br />
William Peter Blatty, izv. pr. Noel Marshall,<br />
David Salven. — sc. William Peter Blatty prema<br />
vlastitom romanu, r. William Friedkin, d. f. Owen<br />
Roizman, mt. Norman Gay, Evan Lottman. — gl.<br />
Jack Nitzsche, sgf. Bill Malley, kgf. Joe Fretwell. —<br />
ul. Ellen Burstyn, Max von Sydow, Lee J. Cobb, Kitty<br />
Winn, Jack MacGowran, Jason Miller, Linda Blair,<br />
Reverend William O’Malley. — 132 minute. —<br />
distr. InterCom Issa.<br />
Danas je op}epoznato tko su egzorcisti<br />
i {to je egzorcizam. No prije tridesetak<br />
godina malo je tko znao da katoli~ka<br />
crkva jo{ prakticira istjerivanje |avla<br />
iz navodno opsjednutih osoba —<br />
podrazumijevalo se da je takvo {to nestalo<br />
razvojem medicine, napose neuropsihijatrije.<br />
Onda je 1971. njujor{ki<br />
katolik libanonskog podrijetla, William<br />
Peter Blatty, objavio roman Egzorcist o<br />
12-godi{njoj djevoj~ici koju je opsjeo<br />
vrag i katoli~kom sve}eniku-psihijatru<br />
koji joj poku{ava pomo}i. Knjiga je postala<br />
bestseler, a dvije godine poslije<br />
Blatty ju je adaptirao za film koji je sam<br />
producirao, dok je re`ijsku izvedbu povjerio<br />
novoj redateljskoj zvijezdi Willi-<br />
<strong>Hrvatski</strong> <strong>filmski</strong> <strong>ljetopis</strong> <strong>26</strong>/<strong>2001</strong>.<br />
amu Friedkinu, proslavljenom Francuskom<br />
vezom. Glasoviti evangelisti~ki<br />
propovjednik Billy Graham film je `estoko<br />
napao, dok mu je katoli~ka crkva<br />
uglavnom bila naklonjena. Na prvi pogled<br />
~udno s obzirom na drasti~ne opscenosti<br />
koje sadr`i, me|utim logi~no<br />
jer film je demonstrirao postojanje |avla,<br />
na ~emu katoli~ka crkva inzistira, a<br />
uz to je pokazao da se s njim mogu nositi<br />
samo katoli~ki sve}enici, nikako<br />
(medicinska) znanost. Ne treba zaboraviti<br />
ni da je Roman Polanski tri godine<br />
ranije nastalu Rosemarynu bebu zaklju-<br />
~io trijumfom |avla, a svr{etak Egzorcista<br />
ve}ini se ipak doimao kao trijumf<br />
nad |avlom.<br />
Film je katoli~koj crkvi na~elno mogao<br />
imponirati iz jo{ jednog razloga — tretmana<br />
seksualnosti. Blatty je naime<br />
ideju za svoj roman dobio saznav{i za<br />
stvarni slu~aj egzorcizma nad 14-godi{njim<br />
dje~akom u Marylandu 1949. U<br />
romanu je me|utim dje~aka pretvorio<br />
u djevoj~icu i dao joj 12 godina, dakle<br />
smjestio ju na po~etak puberteta, po~etak<br />
seksualnosti. Slu~ajno? Malo vjerojatno.<br />
Djevoj~ice na po~etku puberteta<br />
otkrivaju seksualni u`itak samozadovoljavanjem,<br />
a mogu prakticirati i »konkretnu«<br />
seksualnu interakciju, kao {to<br />
svjedo~i Nabokovljeva Lolita. Iz fundamentalisti~ke<br />
perspektive svaka je seksualna<br />
djelatnost koja uklju~uje u`itak<br />
a isklju~uje reprodukciju ({to je gotovo<br />
ultimativan slu~aj u pubertetskoj dobi)<br />
|avolovo maslo, osobito kad je u pitanju<br />
`enska spolnost. Stoga kad dvojica<br />
katoli~kih sve}enika istjeruju |avla iz<br />
djevoj~ice, oni zapravo istjeruju »zlo<br />
seksualnog u`itka« (ve}ina |avlovih replika<br />
u filmu seksualne je naravi) koje<br />
dakako ima destruktivni karakter i u<br />
kona~nici dovodi do »gubitka besmrtne<br />
du{e«, odnosno u ovoj alegorijskoj<br />
verziji doveo bi djevoj~icu do sigurne<br />
smrti.<br />
Subverzivni Friedkin, kasniji tvorac<br />
mra~nih krimi}a Mamac i @ivjeti i<br />
umrijeti u L. A.-u, u filmu je ipak stavio<br />
druk~ije naglaske. Neke od njih je u<br />
aktualnoj, 12 minuta duljoj verziji<br />
Blatty poku{ao neutralizirati, pri ~emu<br />
je privolio Friedkina da joj se javno ne<br />
suprotstavlja. Bio je pritom toliko drzak<br />
da je na najavnu {picu stavio natpis<br />
»director’s cut«, mada nije rije~ o redateljskoj<br />
nego njegovoj, producentskoj<br />
111