UnapredUvawe na zdravjeto
UnapredUvawe na zdravjeto
UnapredUvawe na zdravjeto
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Prira~nik za <strong>na</strong>stavata po izborniot predmetU<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>@aneta ^ontevaA<strong>na</strong> Bla`eva
Prira~nik za <strong>na</strong>stavata po izborniot predmetU<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>@aneta ^ontevaA<strong>na</strong> Bla`eva1 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Izdava~:Biro za razvoj <strong>na</strong> obrazovanietoZa izdava~ot:Ves<strong>na</strong> Horvatovi}, direktorUrednik:Mitko ^e{larovRedakcija:Ta{e StojanovskiLektura:Suza<strong>na</strong> StojkovskaDizajn i pe~at:Koma, SkopjeTira`: 400Skopje, 2008CIP – Katalogizacija vo publikacijaNacio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> i univerzitetska biblioteka “Sv. Kliment Ohridski”, Skopje373.3.091.3:613/614 (035)^ONTEVA, @anetaPrira~nik za <strong>na</strong>stavata po izborniot predmet U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> : osnovnoobrazovanie / ^onteva @aneta, A<strong>na</strong> Bla`eva. – Skopje : Biro za razvoj <strong>na</strong> obrazovanieto.2008. – 39 str. : ilustr. ; 23 smBibliografija: str.30. – Sodr`i i: PriloziISBN 978-608-206-003-31. Bla`eva, A<strong>na</strong> (avtor)a) U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> – Osnovno obrazovanie – <strong>na</strong>stavni metodi – Prira~niciCOBISS.MK – ID 74002954* Pe~ateweto <strong>na</strong> prira~nikot e so fi<strong>na</strong>nsiska poddr{ka <strong>na</strong> Kancelarijata <strong>na</strong> UNICEF, Skopje2 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
VOVEDNastavniot predmet u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> sevoveduva vo novoto devetgodi{no osnovno obrazovaniekako rezultat <strong>na</strong> soz<strong>na</strong>nijata deka:• dobroto zdravje e uslov za uspe{no u~ewe;• zdraviot `ivoten stil dava pogolemi {ansi za ostvaruvawe<strong>na</strong> celite vo `ivotot;• <strong>na</strong> u~enicite treba da im se sozdadat mo`nosti dadoa|aat do relevantni informacii od oblasta <strong>na</strong><strong>zdravjeto</strong>, da gi procenuvaat, da u~at i da praktikuvaat<strong>na</strong>viki za zdrav `ivot i da donesuvaat odluki vovrska so sopstvenoto zdravje.Predmetot se temeli <strong>na</strong> globalniot koncept za <strong>zdravjeto</strong>kako celi<strong>na</strong> od fizi~ko, mentalno, socijalno zdravje{to zavisi od mo`nostite i uslovite <strong>na</strong> sredi<strong>na</strong>ta, no i oduveruvawata, stavovite i odnesuvaweto <strong>na</strong> poedinecot kakodel od zaednicata, odnosno aktivno u~estvo <strong>na</strong> sekoj poedinecvo negovoto sozdavawe. So drugi zborovi, toa z<strong>na</strong>~ikompetentno i li~no vklu~uvawe <strong>na</strong> u~enikot/u~eni~katavo kreiraweto <strong>na</strong> zdraviot `ivoten stil, so svesnost zasopstvenite potrebi, za <strong>na</strong>vikite, za kulturolo{kite osobenostii za mo`nostite (sopstvenite i onie <strong>na</strong> zaednicata)da u~estvuva vo toj proces. Obrazovanieto za gradewe<strong>na</strong> zdrav `ivoten stil i zdrava zaednica se karakteriziraso svojot otvoren i human priod, verbata i vlo`uvaweto vopotencijalite <strong>na</strong> individuite i pottiknuvaweto <strong>na</strong> aktivnou~estvo, socijal<strong>na</strong>ta kompetentnost i kompetentnosta zaakcija.Edinstveno taka gri`ata za <strong>zdravjeto</strong> mo`e da se podigne<strong>na</strong> nivo <strong>na</strong> gri`a za kvalitetot <strong>na</strong> sopstveniot `ivot.Istovremeno, toa mo`e da z<strong>na</strong>~i i po~etok <strong>na</strong> gradewe <strong>na</strong>odgovornosta, ne samo kon sebe i sopstvenoto zdravje tukui mnogu poglobalno, <strong>na</strong> odgovornosta za sopstveniot odnoskon sredi<strong>na</strong>ta (socijal<strong>na</strong> i fizi~ka) - vo po~etokot<strong>na</strong> nivo <strong>na</strong> poedine~ni odluki, a potoa i <strong>na</strong> globalno nivoniz inicirawe akcii i razvivawe strategii i odewe konpromeni vo po{irokata zaednica. Glavni nositeli <strong>na</strong>ovie promeni se: u~ili{teto, kako <strong>na</strong>jvlijatelno mesto zaotpo~nuvawe <strong>na</strong> ovoj proces, i u~enikot (so pomo{ <strong>na</strong> vozrasnite,pred s$, <strong>na</strong>stavnicite i semejstvoto).Noviot koncept za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong>lagakvalitativni promeni vo sodr`i<strong>na</strong>ta i <strong>na</strong>~inite <strong>na</strong>rabota vo podra~jeto <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>. Se voveduva nov stil<strong>na</strong> izveduvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavata koja promovira zdravi `ivotnialter<strong>na</strong>tivi za site u~enici i ~lenovi <strong>na</strong> zaednicata.Noviot stil <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavata vo su{ti<strong>na</strong> podrazbira aktiv<strong>na</strong>/interaktiv<strong>na</strong> <strong>na</strong>stava, ~asovi <strong>na</strong> koi site u~enici aktivnou~estvuvaat vo realizacija <strong>na</strong> sodr`inite. Vklu~enosta<strong>na</strong> site u~esnici vo kreiraweto i realizacija <strong>na</strong> ~asotradikalno ja menuva ulogata, odgovornosta i pozicijata<strong>na</strong> <strong>na</strong>stavnikot i u~enikot. Atmosferata koja se sozdavae pottiknuva~ka, pozitiv<strong>na</strong> i bezbed<strong>na</strong> i ovozmo`uva slobodaza izrazuvawe i razvoj.Sodr`inite <strong>na</strong> predmetot preku realizacija <strong>na</strong>u~eni~kite proekti ovozmo`uvaat integrirawe sosodr`inite od drugite predmeti, pred se so prirodnite<strong>na</strong>uki, biologija, gra|ansko obrazovanie i likovnoobrazovanie – preku pottiknuvawe <strong>na</strong> kreativnotoizrazuvawe i tvorewe.PRIKAZ NA NASTAVNITE SODR@ININastav<strong>na</strong>ta programa po predmetot u<strong>na</strong>preduvawe<strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> opfa}a ~etiri temi koi se sistematski<strong>na</strong>so~eni kon u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong> individuitei zaednicata: holisti~ki pristap kon <strong>zdravjeto</strong>, principi<strong>na</strong> u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>, kompetentnost za akcija iu~eni~ki proekti za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>.3 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Prvata tema sporedbeno gi obrabotuva dvata pristapiza <strong>zdravjeto</strong> - sovremeniot holisti~ki pristap itradicio<strong>na</strong>lniot medicinski model za zdravje. Ovaa temanudi i sodr`ini preku koi u~enicite }e se osposobuvaatza otkrivawe <strong>na</strong> vrskite zdravje - ~uvstva - misli - socijalnoodnesuvawe.Temata Strategii za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> opfa }asodr`ini koi se odnesuvaat <strong>na</strong> razli~nite <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> tretirawe<strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> kaj poedincite i zaednicite, prekudiskusii i istra`uvawe <strong>na</strong> dokumenti i aktivnosti <strong>na</strong> instituciii organizacii koi rabotat vo oblasti povrzaniso <strong>zdravjeto</strong>. Va`<strong>na</strong> komponenta <strong>na</strong> ovie istra`uvawa e detektiraweto<strong>na</strong> razli~nite izvori <strong>na</strong> vlijanie koi potoase istra`uvaat. Isto taka vo ovoj del u~enicite steknuvaatz<strong>na</strong>ewa i prakti~ni ve{tini za kreirawe <strong>na</strong> strategija zau<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> preku postavuvawe <strong>na</strong> jasni,konkretni i ostvarlivi celi koi gi realiziraat vo <strong>na</strong>soka<strong>na</strong> u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> sopstvenoto zdravje. A<strong>na</strong>lizata<strong>na</strong> principite <strong>na</strong> u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> se pottiknuvapreku voveduvawe <strong>na</strong> kriti~ko mislewe i organizirawedebati vo koi se razgleduva vlijanieto <strong>na</strong> razli~nitefaktori vrz u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong> individuitei zaednicata.Kompetentnosta za akcija e koncept preku koj se obedinuvaatz<strong>na</strong>eweto, posvetenosta, vizijata i iskustvotoza akcija kako temel <strong>na</strong> idejata za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong><strong>zdravjeto</strong>. Kompetentnosta za akcija mo`e da se tretirai kako ve{ti<strong>na</strong> koja se steknuva vo nepreki<strong>na</strong>t, kontinuiranproces <strong>na</strong> u~estvo <strong>na</strong> sekoj poedinec vo ostvaruvawe<strong>na</strong> promeni. Vo prira~nikot kompetentnosta za akcija eneraskinliv del od u~eni~kite proekti kade {to <strong>na</strong> <strong>na</strong>jdirekten<strong>na</strong>~in se razviva kompetentnost za u<strong>na</strong>preduvawe<strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> kaj u~enicite.U~eni~kite proekti opi{ani spored ponudeniot modelpretstavuvaat uspe{en <strong>na</strong>~in za u~ewe i prime<strong>na</strong> <strong>na</strong><strong>na</strong>jrazli~ni ve{tini (intelektualni, socijalni, kreativni,ve{tini <strong>na</strong> planirawe, me<strong>na</strong>xirawe, istra`uvawe, prezentirawe)<strong>na</strong>so~eni kon u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> individualnite`ivotni stilovi i <strong>zdravjeto</strong> vo zaednicata.Vo ramkite <strong>na</strong> u~ili{nite proekti se otvoraat i voveduvaatnekolku oblasti <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> karakteristi~ni zarazvojniot period vo koj se <strong>na</strong>o|aat u~enicite <strong>na</strong>so~eni,pred s$, kon prevencija od rizi~no odnesuvawe. Obrabotenise preku konkretni primeri - realizirani u~eni~kiproekti koi se odnesuvaat <strong>na</strong> temi od ovie oblasti.Koncept za <strong>zdravjeto</strong>.Holisti^ko-humanisti^kiili tradicio<strong>na</strong>len priod kon<strong>zdravjeto</strong>Poimi: zdravje. tradicio<strong>na</strong>len priod kon <strong>zdravjeto</strong>,holisti~ko-humanisti~ki priod kon <strong>zdravjeto</strong>, mentalnoi emocio<strong>na</strong>lno zdravjeZdravje - sostojba <strong>na</strong> komplet<strong>na</strong> fizi~ka, socijal<strong>na</strong>i mental<strong>na</strong> dobrosostojba, a ne samo otsustvo <strong>na</strong> bolest.Zdravjeto pretstavuva osnova, a ne cel <strong>na</strong> `ivotot i imovozmo`uva <strong>na</strong> lu|eto da `iveat produktivno <strong>na</strong> individualen,socijalen i ekonomski plan.Tradicio<strong>na</strong>lniot priod kon <strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong>j~esto poa|aod bolesta, nejzinite vidlivi z<strong>na</strong>ci i pri~inite koidoveduvaat do zaboluvawe, a potoa se orientira kon lekuvawe<strong>na</strong> simptomite <strong>na</strong> taa bolest. Ovoj priod <strong>na</strong>j~esto seprepoz<strong>na</strong>va po nudeweto, ve}e od<strong>na</strong>pred izgotveni pravilakoi treba da se po~ituvaat za da se bide zdrav i <strong>na</strong>j~esto sefokusira <strong>na</strong> fizi~koto zdravje, odnosno telesnoto zdravjekoe e rezultat <strong>na</strong> redovno ve`bawe, soodvet<strong>na</strong> ishra<strong>na</strong> iodmorawe. Vo obrazovniot proces ovoj priod dolgo vremebe{e domi<strong>na</strong>nten i se odlikuva{e so moralizatorskiteporaki: (Ako jade{ zdravo, }e bide{ zdrav, Ako pu{i{ }e umre{! Drogata ubiva! Alkoholi~arite se otpadnici odop{testvoto); pri {to u~enicite se zastra{uvaa so poslediciteod bolestite, istovremeno isklu~uvaj}i gi istigmatiziraj}i gi lu|eto {to se bolni.Nasproti ovoj <strong>na</strong>~in <strong>na</strong> gledawe i tretman <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>postoi i t.n. holisti~ko-humanisti~ki priod koj gipro{iruva pogledite kon <strong>zdravjeto</strong> taka {to gi vklu~uvamentalnoto zdravje i voop{to celos<strong>na</strong>ta dobrosostojba <strong>na</strong>individuata kako nerazdelni komponenti <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>, kakoi razli~nite aspekti <strong>na</strong> vlijanie vrz <strong>zdravjeto</strong>. Vsu{nost4 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
da se bide zdrav pretstavuva mnogu slo`eno i sloevitodo`ivuvawe, t.n. op{ta blagosostojba ili dobrosostojba.Blagosostojbata podrazbira balans, ramnote`a vo odnos <strong>na</strong>razli~nite aspekti <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>: fizi~ki, mentalen, emocio<strong>na</strong>len,socijalen i duhoven. Spored definicijata <strong>na</strong>Svetskata zdravstve<strong>na</strong> organizacija (SZO), zapi{a<strong>na</strong> kakoprva to~ka <strong>na</strong> konstitutiv<strong>na</strong>ta deklaracija <strong>na</strong> SZO, <strong>zdravjeto</strong>e “sostojba <strong>na</strong> celos<strong>na</strong> fizi~ka, mental<strong>na</strong> i socijal<strong>na</strong>blagosostojba, a ne otsustvo <strong>na</strong> bolest”. Vo istatadeklaracija se istaknuva deka “U`ivaweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>jvisokitestandardi za <strong>zdravjeto</strong> e edno od osnovnite prava <strong>na</strong> sekoj~ovek bez razlika <strong>na</strong> rasa, religija, politi~ko ubeduvawe,ekonomska ili socijal<strong>na</strong> sostojba” (celiot tekst <strong>na</strong> ovaadeklaracija mo`e da se pro~ita <strong>na</strong> http://whqlibdoc.who.int/hist/official_records/constitution.pdf).Holisti~kiot priod kon <strong>zdravjeto</strong> gi vklu~uva:• individualnite resursi <strong>na</strong> ~ovekot i zaednicata,odnosno negovite mentalni, fizi~ki, socijalni idrugi potencijali;• interperso<strong>na</strong>lnite vrski-semejstvoto, prijatelite,po{irokata zaednica;• sredinskite uslovi - okoli<strong>na</strong>ta (ekonomskite iekolo{kite uslovi <strong>na</strong> opstanok) i kulturata (`ivotniotstil i <strong>na</strong>vikite).Na ovoj <strong>na</strong>~in priodot gi povrzuva site aspekti <strong>na</strong><strong>zdravjeto</strong> i <strong>na</strong> nego gleda kako <strong>na</strong> menliva sostojba <strong>na</strong>teloto i duhot nerazdel<strong>na</strong> od kontekstot <strong>na</strong> `iveewe,vklu~uvaj}i gi potencijalite <strong>na</strong> okoli<strong>na</strong>ta, zaednicata iindividuite.Mentalno i emocio<strong>na</strong>lno zdravje - spored Svetskatazdravstve<strong>na</strong> organizacija mentalno zdravje e„dobrosostojba koja ovozmo`uva individuata da girealizira sopstvenite sposobnosti, mo`e da se spravuvaso sekojdnevnite stresni situacii, produktivno iuspe{no da raboti i da pridonesuva za zaednicata iokoli<strong>na</strong>ta” (WHO, 1999). Mentalnoto zdravje ne e samootsustvo <strong>na</strong> mental<strong>na</strong> bolest, tuku, pred s$, se odnesuva<strong>na</strong> toa kako se do`ivuvame sebesi i drugite okolu <strong>na</strong>s,kako razmisluvame, {to ~uvstvuvame i kako se spravuvameso sekojdnevnite situacii i predizvicite vo `ivotot.Na{eto mentalno zdravje se odrazuva vrz <strong>na</strong>{eto odnesuvawe,gradeweto <strong>na</strong> <strong>na</strong>{iot `ivoten stil i e povrzano sogolem broj <strong>na</strong> socijalni ve{tini za uspe{no spravuvaweso `ivotnite predizvici.Aspekti <strong>na</strong> mentalnoto zdravje se ~uvstvoto <strong>na</strong> sre}a izadovolstvo od sebe i sopstveniot `ivot, potoa emocio<strong>na</strong>lnotozdravje – raspolo`enieto, reakcijata <strong>na</strong> emocio<strong>na</strong>lnitesostojbi, nervozata, ~uvstvoto <strong>na</strong> osamenost ilipovrzanost i qubov, ~uvstvoto <strong>na</strong> bespomo{nost i mo} itn.Razmisluvaweto, spodeluvaweto, izrazuvaweto <strong>na</strong> svoitedo`ivuvawa i emocii e neizostaven del od mentalniot iemocio<strong>na</strong>lniot razvoj <strong>na</strong> sekoj ~ovek. Razvojot se odvivavo relacija so drugite za koi, isto taka, e va`no da serazmisluva i da se razvivaat ve{tinite <strong>na</strong> komunikacija –aktivnoto slu{awe i empatijata.Mentalnoto zdravje e neraskinliv del od op{totozdravje <strong>na</strong> sekoja individua. Toa go potvrduvaat i faktitekoi poka`uvaat kolkavo e vlijanieto <strong>na</strong> mentalnotozdravje vrz fizi~koto zdravje. Na pr., mnogu sostojbi koise odnesuvaat <strong>na</strong> <strong>na</strong>{ite mehanizmi za reakcija <strong>na</strong> stresotse odrazuvaat i vrz funkcioniraweto <strong>na</strong> nekoi od vitalniteorgani <strong>na</strong> ~ovekot. Stresot i <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> koj{to lu|etoreagiraat se edni od mno{tvoto faktori koi pridonesuvaatza pojavata <strong>na</strong> nekoi bolesti, <strong>na</strong> pr., zgolemuvawe <strong>na</strong>krvniot pritisok, srcevi zaboluvawa, mozo~ni udari idr.Emocio<strong>na</strong>lnoto zdravje se odnesuva <strong>na</strong> kontaktot ispravuvaweto so avtenti~nite ~uvstva, emocii, do`ivuvawai sostojbi. Ignoriraweto i potisnuvaweto <strong>na</strong> negativnite~uvstva vo sebe, negativno vlijae vrz emocio<strong>na</strong>lnoto, no ivrz mentalnoto zdravje.Detskite emocii se mnogu delikat<strong>na</strong> oblast <strong>na</strong> emocio<strong>na</strong>lnotozdravje. Detskite emocii se, isto taka, kompleksnii slo`eni kako i emociite <strong>na</strong> vozrasnite. Emociitevlijaat i se sostaven del <strong>na</strong> faktorite koi se povrzani sozaemnite dejstva vrz site oblasti <strong>na</strong> detskoto `iveewe:u~ili{noto postignuvawe, socijalnite relacii, slikataza sebe i samodoverbata itn. Sekoe tretirawe <strong>na</strong> detskiteemocii, koi po priroda se mnogu silni i intenzivni, vlijaevrz <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> koj deteto }e gi izrazuva svoite emocii.5 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Osven roditelite ili licata koi se gri`at za deteto i<strong>na</strong>stavnicite se postojano vo situacii koi mo`at da bidatmnogu te{ki i nepredvidilivi i vo koi tie treba da sespravuvaat so detskite emocii. Zatoa e mnogu va`no <strong>na</strong>stavniciteda imaat osnovni poz<strong>na</strong>vawa, no, isto taka, daneguvaat i razvivaat osetlivost za detskite emocii i odnesuvawatakoi se posledica od niv (<strong>na</strong> pr., agresivnosta nee emocija, tuku odnesuvawe predizvikano od emocii kako{to se: strav, luti<strong>na</strong>, gnev...). Vo pomagaweto <strong>na</strong> u~eniciteda se spravuvaat so sopstvenite emocii, i da zboruvaat zasvoite problemi, mnogu e va`no <strong>na</strong>stavnicite prvenstvenoda gi poddr`uvaat detskite emocii, da im pomagaat <strong>na</strong> decatada gi prepoz<strong>na</strong>at svoite emocii, a potoa, ako <strong>na</strong>visti<strong>na</strong>postoi potreba da im pomagaat vo nivnoto ka<strong>na</strong>lizirawei menuvawe. Menuvaweto ne z<strong>na</strong>~i prome<strong>na</strong> <strong>na</strong> toakako se ~uvstvuva u~enikot.Preporaki za <strong>na</strong>stavnicite za pomagawe <strong>na</strong>u~enicite vo izrazuvaweto <strong>na</strong> svoite emocii• Sekoja emocija ni ka`uva ne{to. Obidete se da ~uete{to e porakata <strong>na</strong> emocijata i ne kaznuvajte ja sozabrani i ukori. Ako u~enikot e besen, nie edinstvenomo`eme da go prifatime i da go potvrdime toanegovo ~uvstvo.• Pomognete im <strong>na</strong> u~enicite da go prome<strong>na</strong>t <strong>na</strong>~inot<strong>na</strong> izrazuvawe <strong>na</strong> emocijata. Ohrabrete gi da <strong>na</strong>jdat<strong>na</strong>~in kako da ja ka`at porakata smeste<strong>na</strong> vo emocijatapreku nekoj drug medium: zbor, boja, relaksiranodi{ewe, gluma, obi~<strong>na</strong> pro{etka, dnevni~ki zapisitn.• Ako gi prifatite duri i <strong>na</strong>izgled destruktivniteemocii, <strong>na</strong>mesto da gi kaznuvate, u~enikot mnoguverojatno }e se smiri.• Reagirajte ne`no, bez procenuvawe i kritiki. Decatase ~uvstvuvaat mnogu posigurno vo opkru`uvawekoe vodi smetka za nivnite emocii, vo koe tie slobodnomo`at da gi izrazat site svoi raspolo`enijai neraspolo`enija!• Po~ituvajte gi i bidete strplivi so izlivite <strong>na</strong>negativni ~uvstva. Dajte im vreme <strong>na</strong> decata da giizrazat. Ne prekinuvajte gi so pra{awa, sugestii,uteha...!• Pomognete im <strong>na</strong> u~enicite da gi diferenciraatemociite. Чesto decata se zbuneti od kompleksnosta<strong>na</strong> sopstvenite do`ivuvawa. Ponekoga{ e potrebnonekoj od<strong>na</strong>dvor, povozrasen i poiskusen da gi imenuvanivnite ~uvstva. Decata }e vi ka`at daliimeto odgovara <strong>na</strong> toa {to go ~uvstvuvaat. Va{etoimenuvawe ili ednostavno pra{awe (dali si ta`enili besen?) im pomaga da sfatat podobro {to im seslu~uva.Primer br. 1. [to e zdravje (2 ~asa)Cel:• u~enikot/u~eni~kata da se zapoz<strong>na</strong>va so holisti~kioti tradicio<strong>na</strong>lniot pristap kon <strong>zdravjeto</strong>Nastavni sredstva: flip~art hartija, markeri, <strong>na</strong>sokiza sce<strong>na</strong>rija, hartija A4, rekviziti od u~ilnicataMesto <strong>na</strong> realizacijata: u~ilnicaTek <strong>na</strong> aktivnostaVOVEDNA AKTIVNOSTU~enicite se delat vo grupi od 4 do 5 ~le<strong>na</strong>. Sekojagrupa dobiva zada~a <strong>na</strong> list da gi zapi{e svoite razmisluvawaza edno od pra{awata:• [to e zdravje?• [to e zdrava li~nost?• [to e zdravo semejstvo?• [to e zdravo u~ili{te?Potoa sekoja grupa gi prezentira svoite razmisluvawapred drugite. Po sekoja prezentacija se ostava otvorenprostor za diskusija vo koja u~enicite mo`at slobodnoda dopol<strong>na</strong>t ne{to ili, pak, da se sprotivstavat <strong>na</strong> nekojstav.GLAVNA AKTIVNOST – 2 ~asaNastavnikot zapo~nuva diskusija za odnosot kon <strong>zdravjeto</strong>vo mi<strong>na</strong>toto i denes, postepeno vo diskusijata se <strong>na</strong>dovrzuva<strong>na</strong> toa kako vo u~ili{tata vo mi<strong>na</strong>toto, a kakosega se tretira <strong>zdravjeto</strong> (mo`e da gi prika`e razlikite vo6 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
tradicio<strong>na</strong>lniot i holisti~ko-humanisti~kiot priod kon<strong>zdravjeto</strong> kako osnova za po<strong>na</strong>tamo{<strong>na</strong>ta rabota vo grupi).Potoa u~enicite se delat vo grupi i dobivaat zada~a da<strong>na</strong>pi{at sce<strong>na</strong>rio i da odglumat spored sce<strong>na</strong>rijata: <strong>na</strong>stavaso tradicio<strong>na</strong>len pristap kon <strong>zdravjeto</strong> i sovreme<strong>na</strong><strong>na</strong>stava so holisti~ki pristap kon <strong>zdravjeto</strong>.Nastavnikot im gi dava <strong>na</strong>sokite za sce<strong>na</strong>rija <strong>na</strong>u~enicite, ja sledi rabotata vo grupite i im pomaga za realizacijata<strong>na</strong> sce<strong>na</strong>ta, pottiknuva <strong>na</strong> koristewe <strong>na</strong> soodvet<strong>na</strong>scenografija i rekviziti.Vtoriot ~as se koristi za da se izvede dramatizacijatai za diskusija (evalvacija).EVALVATIVNA AKTIVNOSTNastavnikot poveduva diskusija za dvata tipa <strong>na</strong> ~as,za toa dali u~enicite uspeale da gi prepoz<strong>na</strong>at dvatarazli~ni priodi za <strong>zdravjeto</strong>: po {to se sli~ni/razli~niovie dva prioda i koi se nivnite prednosti/ nedostatoci.Nasoki za sce<strong>na</strong>rijata:• Kreirajte sce<strong>na</strong>/~as od tradicio<strong>na</strong>l<strong>na</strong> <strong>na</strong>stava ipristap kon <strong>zdravjeto</strong> vo koja stanuva zbor za alkoholizmot.Na ~asot se iznesuvaat moralizatorskiteporaki (kritikuvawe <strong>na</strong> ne~ie odnesuvawe,koe e vo sprotivnost so sopstvenite, <strong>na</strong>j~estoop{toprifateni, moralni standardi) povrzani soalkoholot (Alkoholot ubiva! Alkoholi~arite se otpadniciod op{testvoto! i sl.). Eden u~enik, <strong>na</strong>jdobriotso site petki, ~ita esej isto so moralizatorskasodr`i<strong>na</strong> za hororot <strong>na</strong> edno semejstvo vo koe tatkotoe alkoholi~ar i negovata osudata od op{testvotoi sredi<strong>na</strong>ta. Чasot zavr{uva so ~itaweto <strong>na</strong> esejot,<strong>na</strong>stavnikot ne poveduva diskusija so u~enicite zapro~itanoto.• Kreirajte sce<strong>na</strong>/~as <strong>na</strong> sovreme<strong>na</strong> <strong>na</strong>stava kade {to sezboruva za (zlo)upotrebata <strong>na</strong> alkoholot. U~enicitevo grupi razmisluvaat za razli~nite aspekti <strong>na</strong> koristeweto<strong>na</strong> alkoholot – kulturata, tradicijata,za medicinski celi, za zabava, za podobruvawe <strong>na</strong>vkusot <strong>na</strong> hra<strong>na</strong>ta, za opu{tawe ili opivawe, potoaza vlijanieto <strong>na</strong> mediumite, osobeno tinejxerskiteidoli, heroi, za tretmanite <strong>na</strong> lu|eto koi se zavisniciod alkohol, gri`ata <strong>na</strong> op{testvoto i regulativatavo odnos <strong>na</strong> dostapnosta <strong>na</strong> alkoholot.• A potoa <strong>na</strong> ~asot prezentiraat i se diskutira zarazli~nite vlijanija i za <strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> koj mo`e da sedonese odgovor<strong>na</strong> odluka ili da se vlijae vrz prome<strong>na</strong>tavo sredi<strong>na</strong>ta (pr., intervencija vo lokal<strong>na</strong>tazaednica za du}anite i lokalite koi prodavaat alkohol<strong>na</strong> mladi pod 18 god.).Primer br. 2. (5 ~asa)Celi:• u~enikot/u~eni~kata da se zapoz<strong>na</strong>va so vrskite me|umentalnoto, emocio<strong>na</strong>lnoto, socijalnoto i fizi~kotozdravje;• da se osposobuva za prepoz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> svoite ~uvstvai ~uvstvata <strong>na</strong> drugite;• da se zapoz<strong>na</strong>va so pozitivnite <strong>na</strong>~ini za <strong>na</strong>dminuvawe<strong>na</strong> negativnite ~uvstva.Nastavni sredstva: fotografii od mom~iwa idevoj~iwa <strong>na</strong> u~ili{<strong>na</strong> vozrast, lica za crtawe ekspresija<strong>na</strong> emocii (prilog br. 2), lista <strong>na</strong> socijalnoprifatlivi i neprifatlivi <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> poka`uvaweagresivnost (prilog br. 3)Mesto <strong>na</strong> realizacijata: u~ilnicaTek <strong>na</strong> aktivnostaVOVEDNA AKTIVNOSTNa prviot ~as <strong>na</strong>stavnikot ja zapo~nuva aktivnostaso prezentacija <strong>na</strong> pomite: mentalno, emocio<strong>na</strong>lno i socijalnozdravje. Potoa u~enicite samostojno go popolnuvaatrabotniot list „Da se bide zdrav z<strong>na</strong>~i....” (prilogbr. 1), se delat vo parovi i gi sporeduvaat odgovorite. Natoj <strong>na</strong>~in utvrduvaat koj aspekt od <strong>zdravjeto</strong> e <strong>na</strong>jva`en zaniv.GLAVNA AKTIVNOST – 3 ~asaU~enicite se delat vo 4 grupi. Sekoja grupa dobiva poeden golem list hartija, marker i fotografija od mom~eili devoj~e. Fotografijata ja lepat vo centarot <strong>na</strong> harti-7 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
jata. Niv<strong>na</strong>ta zada~a e da zapi{at <strong>na</strong> hartijata {to mislatdeka deteto od fotografijata: razmisluva, ~uvstvuva,so kogo se dru`i. Gi zapi{uvaat site idei. Sleduva diskusija:Zo{to e va`no da razmisluvame za <strong>na</strong>{ite ~uvstva?Zo{to e va`no da razmisluvame za ~uvstvata <strong>na</strong> drugite?Kako gi izrazuvame <strong>na</strong>{ite ~uvstva? Dali site lu|e <strong>na</strong> ist<strong>na</strong>~in izrazuvaat isti ~uvstva?Na vtoriot ~as sekoj u~enik dobiva raboten list „Licaza crtawe ekspresija <strong>na</strong> emocii” so zada~a vo krugoviteda gi <strong>na</strong>crtaat licata <strong>na</strong>: luti<strong>na</strong>, omraza, bes, neprijatelstvo.Vo dol<strong>na</strong>ta polovi<strong>na</strong> od listot vo praznitekrugovi, u~enicite treba da <strong>na</strong>crtaat lica so ~uvstva koise sprotivni <strong>na</strong> luti<strong>na</strong>ta, omrazata, besot i neprijatelstvotoi da im dadat ime. Na krajot site listovi se lepat<strong>na</strong> tablata ili <strong>na</strong> hamer i site gi razgleduvaat. Se razgovaraza emociite prika`ani <strong>na</strong> slikite, za toa kako gido`ivuvame negativnite, a kako pozitivnite emocii i koise <strong>na</strong>jkarakteristi~nite <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> izrazuvawe <strong>na</strong> emociitepreku liceto i teloto.Tretiot ~as se obrabotuvaat socijalno prifatlivite isocijalno neprifatlivite <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> manifestirawe <strong>na</strong>emociite. Potoa grupata se deli <strong>na</strong> ~etiri (ili dve maligrupi zavisno od brojot <strong>na</strong> u~enicite). Ednite treba dapro<strong>na</strong>jdat socijalno prifatlivi <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> poka`uvawe <strong>na</strong>agresivnosta (ja dobivaat levata polovi<strong>na</strong> od rabotniotlist „Lista <strong>na</strong> socijalno prifatlivi i neprifatlivi<strong>na</strong>~ini kako da se poka`e agresivnost”), a drugite treba daispi{at socijalno neprifatlivi <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> poka`uvawe<strong>na</strong> agresivnosta, a potoa da gi <strong>na</strong>redat <strong>na</strong> des<strong>na</strong>ta polovi<strong>na</strong>od rabotniot list. Po eden pretstavnik od sekoja malagrupa ja pretstavuva listata. (Na listite kako primerise dadeni nekolku pojdovni idei. Ka`ete im da razmislati da <strong>na</strong>vedat {to e mo`no pove}e vakvi idei). Potoagrupite izbiraat po eden prifatliv <strong>na</strong>~in za izrazuvawe<strong>na</strong> agresivnosta i treba da go prika`at neverbalno preddrugite.EVALVATIVNI AKTIVNOSTI - 2 ~asaVo tekot <strong>na</strong> prviot ~as se izveduva aktivnost so prezentacija<strong>na</strong> sebesi i svoite emocii i ~uvstva preku predmetiteod okoli<strong>na</strong>ta. Na po~etokot od ~asot, ili za vreme <strong>na</strong>odmorot me|u ~asovite, u~enicite treba da otidat <strong>na</strong> kratkapro{etka vo prirodata okolu u~ili{teto i da pobaraatpredmet za pretstavuvawe (kamen, drvce, list, cigla…).Predmetot, vsu{nost, se izbira spored toa kako se ~uvstvuvaatu~enicite vo momentot. Na primer: Jas go odbravova gran~e so pupki zatoa {to ~uvstvuvam deka vo meneima mnogu skrieni mo`nosti, tokmu kako vo pupkite. Ili,ovoj cvet, margaritka, me pretstavuva mene zatoa {tosekoga{ i go nosev <strong>na</strong> baba mi koga ja posetuvav. I denesovoj cvet me potsetuva <strong>na</strong> ne`nost i me pravi ta`<strong>na</strong>.Zada~a <strong>na</strong> u~enicite e da go <strong>na</strong>bquduvaat predmetotokolu 5 minuti i da gi <strong>na</strong>crtaat ~uvstvata koi toj predmetgi predizvikal kaj niv, no samo so boja, linii i formi, bezda pretstavuvaat ne{to realno.Vtoriot ~as e posveten <strong>na</strong> povrzuvawe <strong>na</strong> emociite sozvucite i muzikata. Potoa <strong>na</strong>stavnikot pu{ta muzika vo pozadi<strong>na</strong>ta.Prepora~uvame muzikata da bide so izrazen ipromenliv ritam, kako <strong>na</strong> primer, afrikanski tapani, xez,makedonska folklor<strong>na</strong>, klasi~<strong>na</strong>, tehno itn. U~enicite jaslu{aat muzikata, po izbor so zatvoreni ili otvoreni o~i,a potoa ja pretstavuvaat so boi, formi, simboli. Gotovitecrte`i u~enicite gi poka`uvaat eden po eden vo krug.Nastavnikot ja zapo~nuva diskusijata za toa kakvi emociiimalo vo razli~nite muzi~ki par~iwa, a potoa prodol`uva<strong>na</strong> sledniot <strong>na</strong>~in: Dajte im imiwa <strong>na</strong> emociite. [toslu{<strong>na</strong>vte, a potoa pretstavivte <strong>na</strong> crte`ite? Na primer:strasni, veseli, razigrani, te{ki, brzi, spori i ta`niitn. Koga vie nekoga{ ste se ~uvstvuvale sli~no kako voatmosferata <strong>na</strong> muzikata {to ja slu{<strong>na</strong>vte? Kako uspeavteniz crte`ite da gi pretstavite ritamot, bojata, emociite iraspolo`enieto <strong>na</strong> muzikata? So kakvi linii i boi?Diskusijata prodol`uva za toa kako emociite i zvuciteodat zaedno. U~enicite treba da izvedat (so usta,race, tropalki, prsti, so {to bilo drugo pri raka…) zvuciso razli~<strong>na</strong> emotiv<strong>na</strong> oboenost. Na primer, postojat ta`nizvuci, sre}ni zvuci, stra{ni zvuci, izne<strong>na</strong>deni zvuci,itn. Pra{ajte gi: Kako tonot <strong>na</strong> ne~ij glas gi poka`uva~uvstvata? Iska`ete takvi glasovi (bez upotreba <strong>na</strong> zborovi,samo glas!) koi bi odgovarale <strong>na</strong> odredeni emocii:ta`ni, sre}ni, upla{eni, besni itn. Dodeka eden u~enikproizveduva glas, drugite neka pogoduvaat koja emocija eprika`a<strong>na</strong> niz glasot.8 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>Poimi: izvori <strong>na</strong> vlijanie vrz <strong>zdravjeto</strong>, strategii zau<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>, zdravstve<strong>na</strong> za{titaIzvori <strong>na</strong> vlijanie vrz <strong>zdravjeto</strong> ili t.n. determi<strong>na</strong>nti<strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> se ~ove~kata biologija, `ivot<strong>na</strong>ta sredi<strong>na</strong>,`ivotniot stil, zdravstve<strong>na</strong>ta za{tita i medici<strong>na</strong>ta.Va`ni faktori za odr`uvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> se samogri`atai odr`uvaweto <strong>na</strong> higie<strong>na</strong>ta.Strategiite za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> se planoviza akcija i ostvaruvawe <strong>na</strong> odredeni celi vo oblasta<strong>na</strong> u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>. U<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>e koncept koj, isto taka, pretstavuva strategija kojagi zema predvid `ivotnite uslovi (zagaduvaweto, ekonomskatarazvienost, kulturata, tradicijata) i individualnite`ivotni stilovi (sportuvaweto, dietite, seksualnite<strong>na</strong>viki, odnosot kon alkoholot, pu{eweto....), a ima celblagosostojba vo fizi~kiot, socijalniot, emocio<strong>na</strong>lnioti mentalniot aspekt <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>.Oblastite <strong>na</strong> u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> mo`atda bidat od domenot <strong>na</strong> medici<strong>na</strong>ta i o<strong>na</strong> {to e povrzanoso fizi~koto zdravje, fizi~kata aktivnost, sportot,rizi~nite odnesuvawa (prekumerno konsumirawe alkohol,zloupotreba <strong>na</strong> droga, neza{titeni seksualni odnosi),potoa `ivot<strong>na</strong>ta sredi<strong>na</strong>, mentalnoto zdravje, reproduktivnotozdravje itn. Ovie oblasti se istra`uvaat kakoizvori <strong>na</strong> vlijanie za <strong>zdravjeto</strong> i kako oblasti vo koi sepostavuvaat principite za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>.Zdravstvenoto obrazovanie, kako ed<strong>na</strong> od strategiiteza u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>, se fokusira <strong>na</strong> potencijaliteza prome<strong>na</strong> vo gradeweto zdravi `ivotni stilovi, nizsopstveno u~estvo (istra`uvawe, odlu~uvawe i prezemaweakcii).Da se bide zdrav vo u~ili{ten kontekst, pred s$,z<strong>na</strong>~i:• u~enikot da se gri`i za sebesi i za dobroto <strong>na</strong> drugite;• u~enikot samostojno da donesuva odluki i da prezemaakcii za zdravi `ivotni uslovi;• u~enikot i drugite ~lenovi <strong>na</strong> u~ili{<strong>na</strong>ta zaednicada bidat zaedno vklu~eni vo u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong><strong>zdravjeto</strong>.Deluvaj}i <strong>na</strong> nivo <strong>na</strong> u~ili{<strong>na</strong> zaednica, toa z<strong>na</strong>~ikompetentno i li~no vklu~uvawe <strong>na</strong> poedinecot (u~enikot)vo kreiraweto <strong>na</strong> zdraviot `ivoten stil, so svesnost zasopstvenite potrebi, za <strong>na</strong>vikite, za kulturolo{kite osobenostii za mo`nostite (sopstvenite i onie <strong>na</strong> zaednicata)da u~estvuvaat vo toj proces. Gradeweto <strong>na</strong> zdrav`ivoten stil vo kontekstot <strong>na</strong> noviot koncept za zdravje inovite strategii za negovo u<strong>na</strong>preduvawe predviduva aktivnou~estvo <strong>na</strong> poedinecot (u~enikot) vo pove}e procesi:od procesot <strong>na</strong> informirawe, diskusiite za z<strong>na</strong>~ewata,razgleduvaweto i izborot <strong>na</strong> alter<strong>na</strong>tivite, odlu~uvawetoza strategiite, kriti~koto mislewe, prezemaweto akciiitn.Op{to zemeno, oblasta <strong>na</strong> zdravstvoto i zdravstve<strong>na</strong>tagri`a podrazbiraat prevencija, tretman i spravuvaweso bolestite i za~uvuvawe <strong>na</strong> fizi~kata i mental<strong>na</strong>tadobrosostojba preku uslugite koi se nudat vo medicinskitei drugite zdravstveni profesii. Kako neizostavendel od zdravstve<strong>na</strong>ta gri`a e i zdravstve<strong>na</strong>ta za{titakoja se odnesuva <strong>na</strong> prevencijata <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong> lu|eto.Vo R. Makedonija zdravstve<strong>na</strong>ta za{tita ja sproveduvaatRepubli~kiot zavod za zdravstve<strong>na</strong> za{tita vo sorabotkaso regio<strong>na</strong>lnite centri za zdravstve<strong>na</strong> za{tita. Ovaaustanova se gri`i „<strong>na</strong>selenieto <strong>na</strong> Makedonija da piezdrava i kvalitet<strong>na</strong> voda, da di{i nezagaden vozduh, dakonsumira zdrava hra<strong>na</strong>, bez pesticidi” i drugi aspektiod preventiv<strong>na</strong>ta medici<strong>na</strong> kako i edukacija <strong>na</strong> lu|eto zapotencijalnite rizici i dobrobiti za <strong>zdravjeto</strong> (http://www.rzzz.org.mk).Primer br. 1. Izvori <strong>na</strong> vlijanie vrz <strong>zdravjeto</strong>(5 ~asa)Celi:• u~enikot/u~eni~kata da gi sogleduva vlijanijata <strong>na</strong>biologijata, semejstvoto, u~ili{teto, op{testve<strong>na</strong>tazaednica, medici<strong>na</strong>ta i prirod<strong>na</strong>ta okoli<strong>na</strong> vrz<strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong> edinkata;9 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
• da se zapoz<strong>na</strong>va so <strong>na</strong>~inite kako javnoto zdravstvoi socijal<strong>na</strong>ta politika vlijaat <strong>na</strong> podobruvaweto <strong>na</strong><strong>zdravjeto</strong>.Nastavni sredstva: pristap do internet, komunikacijaso nekoi institucii, papki za dokumentirawe, hamerii listovi za izrabotka <strong>na</strong> yidni posteriMesto <strong>na</strong> realizacijata: u~ilnicaTek <strong>na</strong> aktivnostaVOVEDNA AKTIVNOSTU~enicite se delat vo grupi i imaat zada~a da <strong>na</strong>crtaatkonturi <strong>na</strong> ~ove~ka figura vrz koja i okolu koja }egi bele`at so razli~ni boi, z<strong>na</strong>ci i <strong>na</strong>tpisi site oniene{ta za koi smetaat deka imaat vlijanie vrz nivnotozdravje (ishra<strong>na</strong>ta, zagaduvaweto, <strong>na</strong>sledstvoto, okoli<strong>na</strong>taso nejzinite specifiki, relaciite me|u lu|eto, fizi~kataaktivnost, ispolnuvaweto <strong>na</strong> slobodnoto vreme...). Sleduvadiskusija za razli~nite faktori <strong>na</strong> vlijanie, odgovornostaza sebe i za okoli<strong>na</strong>ta.GLAVNA AKTIVNOST – 3 ~asaU~enicite ostanuvaat vo svoite grupi. Na sekoja grupa<strong>na</strong>stavnikot i dava razli~<strong>na</strong> oblast za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong><strong>zdravjeto</strong> (<strong>na</strong> pr., medici<strong>na</strong>, `ivot<strong>na</strong> sredi<strong>na</strong>, fizi~ka aktivnost,sport, mentalno zdravje, reproduktivno zdravje,rizi~ni odnesuvawa....). Rabotilnicata podrazbiraistra`uvawe <strong>na</strong> Internet, poseta <strong>na</strong> institucii, a<strong>na</strong>liza<strong>na</strong> dokumenti za da se utvrdat ulogite <strong>na</strong> instituciite,vladini i nevladini i nivnite aktivnosti i inicijativiza u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>.Ulogata <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavnikot e da gi vodi u~enicite niz ovaistra`uvawe, pomagaj}i im da dojdat do relevantnite izvori<strong>na</strong> informacii. Mo`e da im ponudi lista so nekolkuInternet stranici koi mo`e da se iskoristat, no i da giohrabri u~enicite da gi konsultiraat svoite roditeli,mediumite, imenicite <strong>na</strong> organizaciite za sami da gi <strong>na</strong>jdatadresite i kontaktite so ovie institucii. Mo`e da seiskoristi i voved<strong>na</strong>ta aktivnost vo koja gi lociraa vlijanijatavrz <strong>zdravjeto</strong> – da gi <strong>na</strong>so~i kon toa koi i kakviinstitucii, organizacii bi mo`ele da im ponudat soodvetniinformacii.Na krajot <strong>na</strong> istra`uvaweto sekoja grupa pravi svojyiden vesnik i go prezentira vo oddelenieto. Kako zavr{<strong>na</strong>aktivnost mo`e da bide i pravewe <strong>na</strong> zaedni~ki adresarvo oddelenieto so adresi i kontakti so <strong>na</strong>jva`nite organizaciiza u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>.Predlo`eni Internet stranici za informacii zarazli~ni aktivnosti povrzani so u<strong>na</strong>preduvawe<strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>• Ministerstvo za zdravstvo <strong>na</strong> R. Makedonija - http://www.moh.gov.mk• Ministerstvo za `ivot<strong>na</strong> sredi<strong>na</strong> i prostornoplanirawe - http://www.moepp.gov.mk• Republi~ki zavod za zdravstve<strong>na</strong> za{tita - http://www.rzzz.org.mk/• Zavod za zdravstve<strong>na</strong> za{tita – Skopje http://www.zzzsk.org.mk/• Proekt za podobruvawe <strong>na</strong> kontrolata <strong>na</strong> tuberkulozatavo R. Makedonija - http://www.tbmacedonia.gov.mk/• Digital<strong>na</strong> biblioteka za detsko zdravje - http://www.detskozdravje.org.mk• Svetska zdravstve<strong>na</strong> organizacija - http://www.who.int• Prva makedonska veb-stranica za mentalno zdravje- Asocijacija za psihosocijal<strong>na</strong> rehabilitacija -http://www.apr.org.mk/index-mk.html• Portal za informacii za podobro zdravje - http://mojamedici<strong>na</strong>.com.mk/• Ministerstvo za obrazovanie <strong>na</strong> R. Makedonija -http://www.mon.gov.mk/• HERA – Asocijacija za zdravstve<strong>na</strong> edukacija iistra`uvawe - http://www.hera.org.mk/• Agencija za mladi i sport - http://www.ams.gov.mk/EVALVATIVNA AKTIVNOST – 2 ~asaU~enicite se delat vo dve grupi (za i protiv)i }e u~estvuvaat vo debata i trojca pretstavnici <strong>na</strong> `irikomisijata.Ako se golemi grupite, }e treba vnimatelnoda se dodelat ulogite vo sekoja grupa. Na~inite <strong>na</strong> izbor10 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
• Dali sekojdnevnoto gledawe televizija go zagrozuva<strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong> lu|eto?• Dali redov<strong>na</strong>ta fizi~ka aktivnost mo`e da pomogneda ne se razbolam od virusi?• Dali redovnoto miewe <strong>na</strong> zabite }e go spre~i kariesot?Primer br. 2. Izrabotka <strong>na</strong> strategii zau<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> (8 ~asa)Celi:• u~enikot/u~eni~kata da se osposobuva vrz osnova <strong>na</strong>odnesuvaweto (sopstvenoto i <strong>na</strong> drugite) da razvivastrategii za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>;• da stekne ve{tini za planirawe i celishodno menuvawe<strong>na</strong> sopstvenoto odnesuvawe i `ivotniot stil voposakuva<strong>na</strong>ta <strong>na</strong>soka.Nastavni sredstva: tetratka, hameri, boi~ki, kola`i idrugi kreativni materijaliMesto <strong>na</strong> realizacijata: u~ilnicaTek <strong>na</strong> aktivnostaVOVEDNA AKTIVNOST – 1 ~asU~enicite dobivaat zada~a da izrabotat plan/strategijaza u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> sopstvenoto zdravje (rabotat individualno).Na po~etokot zapo~nuvaat so postavuvawe <strong>na</strong>celite (prilog br. 4, prv del). Ulogata <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavnikot e dagi vodi i da im pomaga <strong>na</strong> u~enicite vo izrabotuvaweto<strong>na</strong> planot, dobar primer mo`e da bide samiot <strong>na</strong>stavnik,za sebe da podgotvi takov plan i da go prezentira <strong>na</strong>u~enicite. Nastavnikot treba da vnimava i da im pomogne<strong>na</strong> u~enicite da postavat realisti~ni i ostvarlivi celii da gi pottiknuva za kreativno osmisluvawe <strong>na</strong> strategijatai voveduvawe <strong>na</strong> zabavata i omilenite aktivnosti <strong>na</strong>u~enicite vo planovite. U~enicite gi zapi{uvaat celitei gi prezentiraat i diskutiraat vo klasot.ili svoite dnevnici – tetratki vo koi }e gi zapi{uvaatsite ~ekori {to }e gi prezemaat za ostvaruvawe <strong>na</strong> celite.Vo slednite dva ~asa se razviva vremenskata ramka, konkretniteceli po denovi, se predviduvaat barierite istrategiite za <strong>na</strong>dminuvawe. Realizacijata <strong>na</strong> planoviteu~enicite }e ja bele`at ili so oz<strong>na</strong>~uvawe vo nedelnitei mese~nite kalendari, povtorno koristej}i razli~ni<strong>na</strong>~ini (boi, z<strong>na</strong>ci, magneti, lepenki i sl.) ili vodnevnikot za <strong>na</strong>vikite – se opi{uvaat <strong>na</strong>stanite vo prilog<strong>na</strong> postave<strong>na</strong>ta cel, a potoa i procesot <strong>na</strong> ostvaruvawe <strong>na</strong>celta, barierite, zastoite, <strong>na</strong>~inite <strong>na</strong> iz<strong>na</strong>o|awe <strong>na</strong> novi<strong>na</strong>~ini za <strong>na</strong>dminuvawe. Dnevnikot ovozmo`uva da se sledati reflektiraat do`ivuvawata, iskustvata i ~uvstvatadodeka trae procesot.Izborot <strong>na</strong> tehnikata, izrabotkata <strong>na</strong> kalendarite ilidnevnicite mo`e da go <strong>na</strong>pravi <strong>na</strong>stavnikot spored sopstvenitepreferenci ili zaradi raznolikost vo grupite.EVALVATIVNI AKTIVNOSTI - 4 ~asaEden ~as se koristi za prezentacija <strong>na</strong> planovite koise sproveduvaat. Potoa <strong>na</strong> sledniot ~as se komentira procesot,zastoite, te{kotiite i predizvicite, iskustvata,<strong>na</strong>u~enoto, uspesite/neuspesite od procesot <strong>na</strong> realizacijata<strong>na</strong> planovite.Potoa sleduvaat dva ~asa za izrabotka <strong>na</strong> u~ili{tenkalendar za ed<strong>na</strong> godi<strong>na</strong> za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>.Vo nego se obedinuvaat iskustvata i se definiraatzaedni~kite celi i di<strong>na</strong>mika za celoto oddelenie.Mo`at da se organiziraat interaktivni <strong>na</strong>stani (minikampawi) za promovirawe <strong>na</strong> planovite i uspe{nitestrategii za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>, koi gi izrabotilei realizirale u~enicite. Na toj <strong>na</strong>~in u~enicite }e sepottik<strong>na</strong>t da izgotvuvaat i da realiziraat dnevni planoviza u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> svoeto zdravje i `ivoten stil.GLAVNA AKTIVNOST – 3 ~asaNa prviot ~as, otkako se postaveni celite, u~enicitedobivaat zada~a da gi dizajniraat, koristej}i <strong>na</strong>jrazli~nikreativni materijali, svoite nedelni i mese~ni kalendariza u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> (prilog br. 4, vtor del)12 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Kompetentnost za akcija / u^eni^kiproekti za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>Poimi: kompetentnost za akcija, z<strong>na</strong>ewe. posvetenost,vizija, iskustvo od akcija, u~eni~ki proekt, selekcija,istra`uvawe, vizija, akcija, prome<strong>na</strong>, avtenti~nou~estvoKompetentnost za akcija - poimot kompetentnost zaakcija se operacio<strong>na</strong>lizira preku ~etiri osnovni komponenti– z<strong>na</strong>ewe, posvetenost, vizija i iskustvo <strong>na</strong>akcija.Prvata komponenta se odnesuva <strong>na</strong> steknuvawe koheretnoz<strong>na</strong>ewe <strong>na</strong> u~enicite vo vrska so nekoj problem{to niv gi zasega, poz<strong>na</strong>vawe <strong>na</strong> prirodata i opsegot <strong>na</strong>problemot, kako toj se razvil, kogo go zasega i koj e opsegot<strong>na</strong> mo`nostite za negovo re{avawe. Vtorata komponenta seodnesuva <strong>na</strong> u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> posvetenosta i motivacijata<strong>na</strong> u~enicite za da se vklu~at vo procesot <strong>na</strong> iniciraweprome<strong>na</strong> vo sopstveniot `ivot i vo di<strong>na</strong>mi~niteop{testveni slu~uvawa. Dokolku nedostasuva hrabrosta iposvetenosta, z<strong>na</strong>eweto za problemot ne se transformiravo akcija. Tretata komponenta - kompetentnosta za akcijavklu~uva vizii <strong>na</strong> u~enicite za toa kakov bi mo`el da bidesvetot ili nivniot sopstven `ivot i kako op{testvoto i`ivot<strong>na</strong>ta sredi<strong>na</strong> mo`at da bidat u<strong>na</strong>predeni vo odnos <strong>na</strong>nekoj konkreten problem. Davaweto mo`nost u~enicite dasozdavaat vizii, da diskutiraat za niv i da gi spodeluvaatso drugite e mo`ebi eden od <strong>na</strong>jva`nite preduslovi zapostoewe <strong>na</strong> `elbata da se prezeme akcija. Чetvrtata komponenta- iskustvo <strong>na</strong> akcija ja <strong>na</strong>glasuva prednosta od prezemawekonkretni akcii za vreme <strong>na</strong> procesot <strong>na</strong> u~ewe.Da zememe ednostaven primer – grupa u~enici raboti<strong>na</strong> nekoj problem od oblasta <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> va`en za niv.Da zamislime, isto taka, deka tie dobro go poz<strong>na</strong>vaati razbiraat problemot, umeat da gi poso~at osnovnitepri~ini za nego, gi z<strong>na</strong>at negovite karakteristiki imo`nostite za re{avawe. U{te pove}e, kaj niv postoi`elba i motiviranost da go upotrebat z<strong>na</strong>eweto i pritoaz<strong>na</strong>at zo{to sakaat da go upotrebat, imaat ideja koga, kadei kako da se upotrebi z<strong>na</strong>eweto, ideja do kakvi s$ promenimo`e da dovede niv<strong>na</strong>ta akcija.... No, i pokraj seto toa,ovie u~enici nemaat mo`nost da prezemat ~ekori za realizacija<strong>na</strong> saka<strong>na</strong>ta prome<strong>na</strong>. Toa gi doveduva da se ~uvstvuvaatnemo}no i demotivirano. A, ovie ~uvstva, sekako nese del od o<strong>na</strong> {to se podrazbira pod zdravje i dobrosostojba.Detskoto iskustvo <strong>na</strong> u~estvo vo akcija e osnovniotelement i pretpostavka za razvoj <strong>na</strong> kompetentnosta zaakcija – sposobnosta da se dejstvuva vo <strong>na</strong>soka <strong>na</strong> podobruvawe<strong>na</strong> uslovite koi }e dovedat do prome<strong>na</strong> koja z<strong>na</strong>~iu<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> (Egumenovska, 2002).U~eni~ki proekti - poimot proekt se definira kakoplan, predlog ili {ema, t.e. pravewe plan za sproveduvawe<strong>na</strong> opredele<strong>na</strong> akcija. Za voveduvawe <strong>na</strong> proektite vo obrazovanieto<strong>na</strong>jzaslu`en e (Xon Djui).U~eweto preku proekti e va`en element vo ostvaruvaweto<strong>na</strong> <strong>na</strong>stavniot proces. Preku proektite, u~enikotstanuva central<strong>na</strong> li~nost vo procesot <strong>na</strong> u~eweto, samiote odgovoren za svoeto <strong>na</strong>preduvawe, razviva ve{tini zadonesuvawe odluki i kriti~ko mislewe, prezema inicijativii ja razviva svojata kreativnost i kompetentnost zaakcija. Pritoa, <strong>na</strong>stavnikot ja menuva svojata domi<strong>na</strong>nt<strong>na</strong>uloga, ja koordinira i me<strong>na</strong>xira rabotata, go sledi i evalvira<strong>na</strong>preduvaweto, pomaga i pretstavuva z<strong>na</strong>~aen izvor<strong>na</strong> resursi.U~estvoto vo proekti za u~enicite e sekoga{ novoiskustvo, iskustvata od pove}e proekti se <strong>na</strong>dopolnuvaatod ed<strong>na</strong> do druga situacija, zgolemuvaj}i ja samodoverbatai kreativnosta <strong>na</strong> u~enicite. Istovremeno toa z<strong>na</strong>~ideka vo ovaa uloga te{ko }e se s<strong>na</strong>jdat onie u~enici koivo tekot <strong>na</strong> svoeto {koluvawe nikoga{ nemale mo`nost dadonesuvaat odluki, da planiraat ili da realiziraat svoiidei.Metodolo{ka ramka za vodewe u~eni~ki proekti (S)IVAP 1 - modelot e adaptiran pristap koj proizleguva od1Оригиналниот пристап ИВАП (Истражување, Визија, Акција, Промена),е создаден во Данска во рамките на проектот Европска мрежа научилишта што го унапредуваат здравјето од проф. д-р. Бјарне БрунЈенсен и искуствата од овој проект во Данска. Селекцијата е додаденафаза од искуството на проектот во Македонската мрежа на училишташто го унапредуваат здравјето.13 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
iskustvoto <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavnicite od vodeweto u~eni~ki proekti.Ovoj model slu`i kako ramka vo vodeweto u~eni~kiproekti, go pottiknuva avtenti~noto u~estvo <strong>na</strong> u~eniciteso cel razvoj <strong>na</strong> niv<strong>na</strong>ta kompetentnost za akcija, sozdavaprostor za slobod<strong>na</strong> i kreativ<strong>na</strong> komunikacija, kreira irazviva demokratski principi <strong>na</strong> dijalog i sorabotka i <strong>na</strong>toj <strong>na</strong>~in ovozmo`uva ostvaruvawe <strong>na</strong> viziite i promenitevo zaednicata.Avtenti~no u~estvo – realno iskustvo <strong>na</strong> u~estvo vorazli~ni vidovi <strong>na</strong> akcii, odnosno u~estvo vo sproveduvawepromeni {to imaat li~no z<strong>na</strong>~ewe za poedinecot, ase rezultat <strong>na</strong> sves<strong>na</strong> i samostoj<strong>na</strong> odluka vrz osnova <strong>na</strong>a<strong>na</strong>liti~koto i kriti~koto razmisluvawe za faktite. Realnotoiskustvo od u~estvo vo sproveduvawe <strong>na</strong> promeni eklu~en faktor vo razvojot <strong>na</strong> kompetentnosta za akcija, aso toa i vo u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>.Metodolo{ka ramka za vodewe u~eni~ki proekti(S)IVAPSELEKCIJASelekcijata <strong>na</strong> tema pretstavuva po~etok <strong>na</strong> zaedni~kiotdijalog vo grupata. Podrazbira u~estvo <strong>na</strong> {to e mo`nopogolem broj u~enici i e mnogu va`<strong>na</strong> za motivacija <strong>na</strong>u~enicite i ~uvstvoto <strong>na</strong> „sopstvenost” <strong>na</strong> proektot.Nastavnikot nudi oblast - zdravje, a u~enicite, <strong>na</strong>j~estovo grupi, predlagaat temi od oblasta. Sledi izbor <strong>na</strong> ed<strong>na</strong>tema pri {to se primenuvaat demokratski proceduri zadonesuvawe odluki (glasawe, konsenzus). Va`no e sekoj daima prostor da u~estvuva, da go ka`e svoeto mislewe, ideja,predlog. Чesto za taa cel se pravi lista <strong>na</strong> site predloziod u~enicite, a potoa predlozite se diskutiraat dodekane se postigne konsenzus (ovaa procedura trae podolgo)ili se glasa za sekoj od predlozite i se odbira predlogotso mnozinstvo glasovi. U~enicite mo`at, isto taka, da sevklu~uvaat vo dijalog i za toa koja procedura <strong>na</strong> izbor }e se primeni.ISTRA@UVAWEIstra`uva~kata faza po~nuva so diskusija i razme<strong>na</strong><strong>na</strong> z<strong>na</strong>ewata, informaciite, stavovite, dilemite,pra{awata... koi u~enicite gi imaat vo vrska so temata.Osnovnoto pra{awe {to se diskutira e: ,,Zo{to e ovaatema (problem) va`<strong>na</strong> za <strong>na</strong>s?”, no, isto taka, e va`no ipra{aweto: [to z<strong>na</strong>m za temata? Koi se moite stavovi,do`ivuvawa...?Potrebno e da se ostavi dovolno vreme i da im se dozvoli<strong>na</strong> u~enicite da razmisluvaat (<strong>na</strong>stavnikot da ne godava „vistinskiot odgovor” tuku da im dade dozvola <strong>na</strong>u~enicite da osmisluvaat, sozdavaat, ocenuvaat). Vo procesot<strong>na</strong> u~ewe, otkrivawe, povrzuvawe <strong>na</strong> ideite, ~estose javuvaat idei koi ni se ~i<strong>na</strong>t deka se glupavi, nepovrzani,kontradiktorni, zbunuva~ki... <strong>na</strong>stavnikot treba dapojasni deka toa e sosema normalen tek i priroden del odprocesot <strong>na</strong> razmisluvawe i toa ne treba da se ismeva.Ulogata <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavnikot e da <strong>na</strong>so~uva i da inicira mislewai vnimatelno da gi soslu{a ideite <strong>na</strong> u~enicite.Pottiknuva, go zgolemuva interesot, sumira, provociraso pra{awa u~enicite da razmisluvaat za o<strong>na</strong> {to ve}e go z<strong>na</strong>at, so cel da se postavi dobra osnova za razvoj i<strong>na</strong>dgraduvawe <strong>na</strong> postoe~koto z<strong>na</strong>ewe.U~enikot ne e pasiven, tuku preku provokativnitepra{awa (kontradiktorni) se interesira za da <strong>na</strong>u~ine{to novo.Podgotovkite za istra`uvaweto prodol`uvaat so izrabotka<strong>na</strong> plan za istra`uvawe:[to? Koi aspekti <strong>na</strong> temata/problemot }e bidat predmet<strong>na</strong> po<strong>na</strong>tamo{noto istra`uvawe? (Pr., za pra{awa va`niza istra`uvawe <strong>na</strong> temata: Kakva e va`nosta <strong>na</strong> temata zadrugite? [to mislat/z<strong>na</strong>at/sakaat/ne sakaat drugite?Kako bilo vo mi<strong>na</strong>toto? Kakvi vlijanija deluvaat? Koise pri~inite za momental<strong>na</strong>ta sostojba? Kako e <strong>na</strong> drugomesto? [to, kako mo`e da se promeni? ....).Kade }e istra`uvame? Koi resursi }e se koristat, koilu|e, institucii, tehnologija...?Kako? Koi alatki }e gi koristime? (Intervjua,pra{alnici, anketi, prebaruvawe <strong>na</strong> Internet, vesnici,spisanija, arhivi, biblioteka, razli~ni kvalitativni ikreativni <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> istra`uvawe i dokumentirawe, <strong>na</strong> pr.<strong>na</strong>bquduvawe i dokumentirawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>bquduvaweto so fo-14 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
tografii, crte`i <strong>na</strong>mesto pra{alnici, a<strong>na</strong>liza <strong>na</strong> tvorbi- pesni, filmovi, prikazni...; opfa}a i podgotovka <strong>na</strong> instrumenti- (pra{awa, prevodi, instrukcii, pe~atewe).Koga? Planirawe <strong>na</strong> vremetraeweto <strong>na</strong> aktivnostite.Koj? Podelba <strong>na</strong> odgovornostite i zada~ite.Del od planiraweto e razmisluvaweto za mo`niteproblemi i barieri i smisluvawe strategii kako da se<strong>na</strong>dminuvaat.Важна улога на наставниците во оваа фаза е даги поддржат и да им помогнат на учениците водоаѓањето до релевантни информации и знаења.Неопходно е наставниците постојано да се еден чекорпред учениците и постојано да ја имаат целинатаи процесот пред себе. Во оваа фаза тоа подразбиранивно активно вклучување во планирањето наистражувањето и истражувањето на терен. Односно,предлага и упатува (на пр., кои ресурси можат да секористат), помага (на пр., во изработката на прашањаза интервјуа, анкети, прашалници), поттикнува (напр., за изнаоѓање креативни начини на надминувањена бариери) во подготвувањето на истражувањето,но, исто така, и истражува за темата/проблемоти сознанијата ги споделува со учениците, потоа гиподдржува, лобира и организира (пр. ги најавува,воведува кај директорот или во др. институции налокаланата заедница) за време на истражувањето натерен. Ова не би требало да значи дека наставникоттреба да ги направи сите чекори, а учениците само дасе појават на договореното место, туку повеќе да бидеприсутен околу подготовката и во одредени случаи дададе поддршка или помош.Istra`uvaweto <strong>na</strong> teren za u~enicite e mnoguvozbudliv del od procesot koga tie <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> }e japo~uvstvuvaat slobodata, odgovornosta i sopstvenosta <strong>na</strong>proektot.Sreduvaweto <strong>na</strong> podatocite od istra`uvaweto eneophodno za otkrivaweto <strong>na</strong> li~nite z<strong>na</strong>~ewa vo procesot.[to <strong>na</strong>u~ivme, doz<strong>na</strong>vme, vidovme, iskusivme,slu{<strong>na</strong>vme...? Naj<strong>na</strong>pred se zapo~nuva so obrabotka <strong>na</strong>podatocite sobrani od teren (broewe <strong>na</strong> odgovorite <strong>na</strong>pra{alnicite, a<strong>na</strong>lizirawe <strong>na</strong> sli~nostite i razlikite,kategorizacija <strong>na</strong> odgovorite, sreduvawe <strong>na</strong> iskazite odintervjuata, razgleduvawe i sreduvawe <strong>na</strong> dokumentiranitematerijali, spodeluvawe <strong>na</strong> iskustvata, do`ivuvawata,soz<strong>na</strong>nijata od istra`uvaweto <strong>na</strong> teren i diskusija zanivnite z<strong>na</strong>~ewa). Se pravat sumirawa <strong>na</strong> novite z<strong>na</strong>ewai aktivno se rekonstruiraat {emite za prifa}awe <strong>na</strong> novitekoncepti, vsu{nost, se u~i o<strong>na</strong> {to potrajno }e ostane<strong>na</strong>u~eno. U~enicite so svoi zborovi go redefiniraatrazbranoto i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~in se formira eden li~en z<strong>na</strong>~aenkontekst. Pri razme<strong>na</strong>ta, u~enicite razgleduvaat razli~ni{emi i ja pro{iruvaat svojata. Dobieniot rezultat ne seprocenuva, kritikuva ili menuva, tuku se koristi i po<strong>na</strong>tamukako pottiknuva~ za <strong>na</strong>red<strong>na</strong> faza ili tema. Kogau~enicite }e po~<strong>na</strong>t slobodno da gi iska`uvaat svoiteidei }e se pojavi ed<strong>na</strong> raznovidnost - pri {to treba dase <strong>na</strong>pu{ti uveruvaweto deka sekoga{ postoi samo ednoto~no re{enie i da se potencira deka se pova`ni <strong>na</strong>~inot,postapkata, procesot do doa|aweto do re{enieto, otkolkusamiot odgovor-produkt/proces. Mnogu e va`no da se izrazidoverbata vo sposobnosta sekoj u~enik da donesuvakriti~ki sudovi (koga <strong>na</strong>stavnikot izrazuva po~it konideite, misleweto <strong>na</strong> u~enicite, toga{ i tie po~nuvaat dapoka`uvaat pogolema po~it kon svoeto mislewe), kako i dase diskutira za samiot proces <strong>na</strong> u~ewe, u~enicite da jarazberat sodr`i<strong>na</strong>ta, no i samiot proces <strong>na</strong> u~ewe.Pred prezentacijata <strong>na</strong> rezultatite treba da se<strong>na</strong>pravi podgotovka <strong>na</strong> dobieniot materijal koj treba da giprika`e rezultatite, no i da se isprati odrede<strong>na</strong> poraka ida se postavat, otvorat novi pra{awa. Isto taka, treba dase organizira celata prezentacija, mesto (odbirawe, ureduvawe...),vreme (odbirawe <strong>na</strong> datum, detal<strong>na</strong> programa),u~esnici (delewe <strong>na</strong> zada~i, odgovornosti, ulogi), gosti(pokani, kontakti...). Pri prezentiraweto <strong>na</strong> materijalite,isto taka, mo`at da se koristat razli~ni kreativnii kvalitativni <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> prika`uvawe preku crte`i, fotografii,grafici, crtawe mapi, modelirawe, koristewesimboli, muzika, kniga, dramatizacija...15 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
[to <strong>na</strong>u~ivme, doz<strong>na</strong>vme, vidovme, iskusivme, slu{-<strong>na</strong> vme...? Sreduvaweto <strong>na</strong> podatocite od istra`uvawetoe neophodno za postavuvawe <strong>na</strong> celta i opredeluvawe <strong>na</strong>predizvikot, za otkrivawe <strong>na</strong> li~nite z<strong>na</strong>~ewa vo procesot<strong>na</strong> zaedni~ko patuvawe i dijalog. Poslednite pra{awa se:[to sakame da promenime? Koja e <strong>na</strong>{ata cel?Ovie pra{awa se, vsu{nost, voved vo <strong>na</strong>red<strong>na</strong>ta faza.VIZIJAKako mo`e da bide vo idni<strong>na</strong>? Kako sakam/e da bide voidni<strong>na</strong>?U~enicite zamisluvaat ostvaruvawe, ideal<strong>na</strong> situacijavo odnos <strong>na</strong> temata/problemot, ja formiraat svojata vizijai davaat oblici, boja, zvuk ili muzika, ja preto~uvaat vodvi`ewe, vo igra... Ova e faza vo koja <strong>na</strong>jmnogu se potencirai doa|a do izraz potrebata za sloboda i kreativnoizrazuvawe i tvorewe.Наставниците се оние кои го креираат просторот иусловите за децата да се чувствуваат слободни и датрагаат по својата визија, без корекција и упаѓање.AKCIJAKako da ja ostvarime celta? Kako da ja <strong>na</strong>pravime posakuva<strong>na</strong>taprome<strong>na</strong>?Ova se pra{awata <strong>na</strong> po~etokot <strong>na</strong> fazata vo koja trebada se prezemat konkretni ~ekori kon ostvaruvawe prome<strong>na</strong>.Prome<strong>na</strong>ta, t.e. akcijata treba <strong>na</strong> nekoj <strong>na</strong>~in da pridoneseza podobruvawe <strong>na</strong> sostojbite koi se povrzani so izbra<strong>na</strong>tatema iako ponekoga{ tematski izgledaat razli~ni (<strong>na</strong>pr., prvata tema e <strong>na</strong>silstvo, a vo akcijata se pravi <strong>na</strong>porza voveduvawe posebno organizirano vreme za igra, {tospored u~enicite mo`e da go <strong>na</strong>mali <strong>na</strong>silstvoto i da jatransformira negativ<strong>na</strong>ta energija).Akcijata mo`e da podrazbira ureduvawe <strong>na</strong> u~ilnicata,dvorot, organizirawe <strong>na</strong>tprevar, sredba, izrabotka <strong>na</strong> informator,letok, poster, strip, dramatizacija, predlozi zaproceduri, otvorawe novi proekti ili kat~iwa, praveweobuki <strong>na</strong> vrsnici i razli~ni drugi produkti i aktivnostikoi proizleguvaat od temata i ideite <strong>na</strong> u~enicite.Akciite se <strong>na</strong>jte{kiot del od realizirawetou~eni~ki proekti. Vo akciite ~esto se doa|a vo sudir soograni~uvawata vo okoli<strong>na</strong>ta, se pojavuvaat golem broj <strong>na</strong>barieri i ova mo`e mnogu da vlijae <strong>na</strong> motivacijata kaju~enicite i nivnite ~uvstva i do`ivuvawa. Najva`no eu~enicite da gi <strong>na</strong>u~at pati{tata i procedurite so koimo`e da se vnesuvaat promeni, potoa pra}aweto <strong>na</strong> porakiili izdigaweto <strong>na</strong> odredeni pra{awa <strong>na</strong> nivo <strong>na</strong> problem,otvaraweto <strong>na</strong> nekoi problemi, samoto toa {to se slu{<strong>na</strong>lnivniot glas mo`e da bide dovol<strong>na</strong> akcija i <strong>na</strong> toj <strong>na</strong>~ine postig<strong>na</strong>ta i prome<strong>na</strong> od prethod<strong>na</strong>ta sostojba, predpo~nuvaweto <strong>na</strong> proektot.Za da bide uspe{<strong>na</strong>, akcijata treba dobro da se isplanira.Se podgotvuva plan za akcija, koj gi sodr`i istite~ekori kako i planot za istra`uvawe:[to }e pravime? Definirawe <strong>na</strong> ~ekorite i <strong>na</strong> aktivnostite(<strong>na</strong> pr., }e organizirame tribini za diskusija,}e <strong>na</strong>pravime letok za informirawe, u~ili{ten vesnik,film ....). Kako? Dogovarawe <strong>na</strong> strategiite za realizirawe<strong>na</strong> aktivnostite (<strong>na</strong> pr., za podgotovka <strong>na</strong> tribi<strong>na</strong>:podgotvuvawe <strong>na</strong> pra{awa za diskusija, obezbeduvaweprostor i termin, planirawe <strong>na</strong> u~esnicite, informirawe,izbor <strong>na</strong> voda~ite....)Koj? Spodeluvawe <strong>na</strong> odgovornostite i zada~ite.Koga? Opredeluvawe vremenskata ramka vo koja se predviduvaostvaruvaweto <strong>na</strong> aktivnostite.Koi se mo`nite problemi i barieri? Kako }e gi <strong>na</strong>dmineme?16 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Nastavnicite treba da gi ohrabrat i da im pomog<strong>na</strong>t<strong>na</strong> u~enicite da ne se otka`uvaat i da se obidatuspe{no da ja realiziraat akcijata. Va`<strong>na</strong> e ulogata<strong>na</strong> <strong>na</strong>stavnikot vo izborot <strong>na</strong> temata za akcija, kogatreba da go pottiknuva iz<strong>na</strong>o|aweto <strong>na</strong> re{enijataza odredeni problemi, no i da pottiknuva kriti~komislewe vo opredeluvaweto <strong>na</strong> temata <strong>na</strong> akcijatai izvodlivosta <strong>na</strong> ideite i predlozite. Ova nikakone smee da podrazbira diskvalifikuvawe <strong>na</strong> odredeniidei samo zatoa {to <strong>na</strong> po~etokot se ~i<strong>na</strong>t nerealni,nevozmo`ni. Va`no e <strong>na</strong>stavnikot da pomogne da sepojas<strong>na</strong>t ~ekorite do ostvaruvaweto <strong>na</strong> nekoja cel/ideal, <strong>na</strong>stavnikot treba postojano da veruva i da giohrabruva u~enicite deka ostvaruvaweto <strong>na</strong> celite emo`no so dobra organizicaija, planirawe, dovol<strong>na</strong> posvetenost,vreme. Ponekoga{ celite se postignuvaatso nekolku akcii, pove}e proekti. Чesto u~enicite neveruvaat vo mo`nosta tie da <strong>na</strong>pravat nekakva prome<strong>na</strong>i potrebno e mnogu dopolnitelno motivirawe iverba vo detskite potencijali za da se pomine ovaafaza. Najva`no e da se <strong>na</strong>pravat site <strong>na</strong>pori i da seiskoristat site <strong>na</strong>~ini, proceduri za da se ostvari saka<strong>na</strong>taprome<strong>na</strong>. Na krajot, ishodot od akcijata e neizveseni <strong>na</strong>stavnikot treba da zboruva so u~enicite zarazli~nite ishodi i nivnoto z<strong>na</strong>~ewe. Mnogu e va`noda se potencira deka toa {to se slu~uva vo procesot,{to u~enicite go <strong>na</strong>u~ile e mnogu va`no i deka }e im koristivo drugi situacii vo `ivotot, deka ishodot ne epovrzan isklu~ivo so niv<strong>na</strong>ta rabota i deka ima ne{tavrz koi u~enicite ne mo`at da vlijaat so ed<strong>na</strong> akcijaili eden proekt, no deka promenite se sekoga{ mo`ni.Informiraweto <strong>na</strong> zaednicata, u~ili{<strong>na</strong>ta i/ililokal<strong>na</strong>ta, ovozmo`uva {irewe <strong>na</strong> informaciite i transparentnost<strong>na</strong> procesot, mo`nost za vklu~uvawe <strong>na</strong> drugi~lenovi i obezbeduvawe po{iroka poddr{ka. Ponekoga{informiraweto pretstavuva del od akcijata ili celataakcija vo proektot, osobeno za temi koi se va`ni, a sepojavuvaat i se obrabotuvaat za prv pat preku proekti iod u~enicite, i vo sredi<strong>na</strong> vo koja informaciite slabocirkuliraat i ne stasuvaat do site ~lenovi <strong>na</strong> zaednicata.Informiraweto <strong>na</strong> po{irokata zaednica treba da bidedel od site fazi <strong>na</strong> proektot. Toa mo`e da se <strong>na</strong>pravi soednostavni izvestuvawa, letoci, soop{tenija, informaciivo mediumite, pokani za prisustvo <strong>na</strong> <strong>na</strong>stani, posteri,yidni vesnici, sostanoci, prezentacii...PROMENAProme<strong>na</strong>ta ne se slu~uva samo <strong>na</strong> krajot, tuku e nerazdel<strong>na</strong>od celiot proces <strong>na</strong> proektot. Promenite <strong>na</strong>stanuvaatkaj site u~esnici i vo zaednicata.Promenite pretstavuvaat potkrepa <strong>na</strong> iskustvoto odakcijta i temel <strong>na</strong> kompetentnosta za idni akcii.За да се заокружи проектот потребно е наставникот дадискутира со учениците за целиот процес и заедничкида ги видат сите промени кои настанале, нештаташто ги научиле, искусиле. Улогата на наставникоте да ги поттикне учениците да ја сфатат важностана нивната работа, да ги пофали, да ги истакнепозитивните моменти.Prevencija od rizi~no odnesuvawe(primeri/predlozi za vodeweu~eni~ki proekti)Poimi: prevencija od rizi~no odnesuvawe (konsumirawealkohol, zloupotreba <strong>na</strong> drogi i pu{ewe cigari),reproduktivno/seksualno zdravje, seksualno prenoslivibolesti, HIV/SIDA, tuberkolozaRizi~noto odnesuvawe <strong>na</strong>j~esto se vrzuva za onie <strong>na</strong>vikikoi aktuelno ili potencijalno ja <strong>na</strong>maluvaat otpornosta<strong>na</strong> ~ovekot, izlo`uvaj}i go <strong>na</strong> rizici od razni vidovizaboluvawa, pa duri i <strong>na</strong> prestanuvawe <strong>na</strong> `ivotot.Koga se vo pra{awe mladite, <strong>na</strong>j~esto se spomenuvaatslednite rizi~ni odnesuvawa: zloupotreba <strong>na</strong> alkohol idrogi, pu{ewe i rizi~no seksualno odnesuvawe.Sepak, za da se definira odnesuvaweto kako rizi~nomora da se zemat predvid pove}e faktori <strong>na</strong> vlijanija,17 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
me|u koi ed<strong>na</strong>kvo va`ni se perso<strong>na</strong>lnite, socijalnite, noi sredinskite i ekonomskite uslovi <strong>na</strong> `iveewe. Ni{topomalku z<strong>na</strong>~ajni ne se i aktuelniot status <strong>na</strong> poedinecot,informiranosta, negovite mo`nosti da izbira i kontrolata{to ja ima vrz sopstveniot `ivot i odnesuvawe.Poz<strong>na</strong>vaweto <strong>na</strong> kulturata i <strong>na</strong> tradicijata, kako i odnosot<strong>na</strong> ~ovekot kon sebesi i drugite se, isto taka, va`ni zarazbiraweto <strong>na</strong> ~ovekoviot stil <strong>na</strong> `iveewe.Istra`uvawata <strong>na</strong> „rizi~nite odnesuvawa” vo adolescencijatapoka`uvaat deka se tie neizbe`niot,z<strong>na</strong>~aen del od periodot <strong>na</strong> razvojot i rasteweto. Delumno,toa se objasnuva so urgent<strong>na</strong>ta potreba <strong>na</strong> mladiteza samodoka`uvawe, eksperimentirawe i isprobuvawe <strong>na</strong>novi ulogi i odnesuvawa ili <strong>na</strong>protiv so niv<strong>na</strong>ta, istotaka, ne<strong>na</strong>dej<strong>na</strong> potreba za povlekuvawe i izolacija, ilipreosetlivosta i buntovni{tvoto kako reakcii <strong>na</strong> barawatai pritisocite od sredi<strong>na</strong>ta.Za celosno razbirawe <strong>na</strong> faktorite povrzani sorizi~noto odnesuvawe i nivnoto vlijanie vrz <strong>zdravjeto</strong>neophodno e poz<strong>na</strong>vaweto i <strong>na</strong> t.n. protektivni faktoriili mehanizmi <strong>na</strong> otpornost koi ja menuvaat celata slikapo mo`nite ishodi od pre`iveanite rizi~ni iskustva.Mehanizmite <strong>na</strong> otpornost dejstvuvaat kompleksnoodr`uvaj}i ja funkcio<strong>na</strong>lnosta <strong>na</strong> ~ovekovoto odnesuvawevo ne<strong>na</strong>dejni ili kriti~ni momenti od `ivotot,podgotvuvaj}i go da se spravi so dade<strong>na</strong>ta situacija i da javidi kako sostaven del od negovoto `ivotno iskustvo.Me|u za{titnite faktori i mehanizmite <strong>na</strong> otpornostkoi postojano dejstvuvaat mo`at da se zabele`atperso<strong>na</strong>lnite karakteristiki i socijalnite uslovi,sli~ni kako i kaj faktorite <strong>na</strong> rizik. Me|u niv <strong>na</strong>j~estose vbrojuvaat: samodoverbata, ~uvstvoto za sopstve<strong>na</strong>vrednost, v<strong>na</strong>tre{niot lokus <strong>na</strong> kontrola, socijal<strong>na</strong>tapoddr{ka, samostojnosta vo odlu~uvaweto, mo`nosta zaizbor, postignuvaweto uspeh, pro<strong>na</strong>o|aweto smisla vo`ivotot itn. Site tie imaat dva pola, mo`at da bidatrazvieni i iskoristeni kako za{titni merki ili vosituacii <strong>na</strong> golemi i dolgotrajni li{uvawa mo`at da sepretvorat vo izvor <strong>na</strong> aktuelen i potencijalen rizik po<strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong> ~ovekot i negovata zaednica. Vo spojot <strong>na</strong>dvete opcii, rizikot i otpornosta i niv<strong>na</strong>ta ramnote`a, sepostignuva neophod<strong>na</strong>ta kontrola vrz <strong>na</strong>tamo{niot razvoj,so definirani granici i odgovornosti vo odnesuvawetoi negovite posledici po <strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong> ~ovekot. Dalieksperimentiraweto so t.n. „rizi~ni odnesuvawa” }e giodvede mladite vo ,,nezdravi vodi”, ili }e gi zajakne i }e imovozmo`i podobro zapoz<strong>na</strong>vawe so mo`nite alter<strong>na</strong>tivnipati{ta kon zdravi izbori i pokvaliteten `ivot, }ezavisi od toa so kakov potencijal i so kolkava doverbavo sopstvenite mo`nosti raspolagaat tie. Od druga stra<strong>na</strong>,za toa {to mislat mladite i kako se do`ivuvaat sebesizavisi <strong>na</strong>jmnogu od nivnoto iskustvo <strong>na</strong> avtenti~en kontakti poddr{ka od vozrasnite, koi i <strong>na</strong>tamu se <strong>na</strong>jodgovorniteza nivniot razvoj.Tretmanot <strong>na</strong> rizi~nite odnesuvawa vo obrazovanietoe neophoden, kako del od zdravstvenoto obrazovanie<strong>na</strong>so~eno kon u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>. Edni od <strong>na</strong>jdobrite<strong>na</strong>~ini za obrabotka <strong>na</strong> temite za rizi~no odnesuvawevo zdravstvenoto obrazovanie vo praktikata sepoka`alo deka se akcionite proekti, vrsni~kata edukacija,otvorenite razgovori i tribini <strong>na</strong> ovie temi. Najva`nikomponenti <strong>na</strong> edukacijata za rizi~nite odnesuvawa semo`nosta da se istra`uvaat faktite za opredele<strong>na</strong>ta tema,da se sogleduvaat slo`enite vlijanija <strong>na</strong> razli~nite faktori,da se deluva vo svojata neposred<strong>na</strong> sredi<strong>na</strong> i vrzsopstveniot `ivoten stil.Mladite i konsumiraweto alkoholni pijalaciEkperimentiraweto i konsumiraweto alkohol me|umladite se vbrojuvaat vo visokorizi~ni odnesuvawa solo{i prognozi za nivniot <strong>na</strong>tamo{en psihosocijalen razvoj.Me|u posledicite <strong>na</strong>j~esto se istaknuvaat: povredite,alkoholnite truewa, a dolgoro~no i o{tetuvawata <strong>na</strong>crniot drob, kardiovaskularnite i koro<strong>na</strong>rnite zaboluvawa.Socijalnite problemi koi <strong>na</strong>j~esto se povrzuvaatso zloupotrebata <strong>na</strong> alkoholot se semejnite problemi,<strong>na</strong>silnoto odnesuvawe, problemite vo rabotata. Na listatase i <strong>na</strong>ru{uvaweto <strong>na</strong> sonot, lo{oto raspolo`enie, anksioznosta,problemite so pomneweto i koncentracijata,~uvstvoto <strong>na</strong> vi<strong>na</strong> i suicidalnoto odnesuvawe. Najgolemdel od istra`uvawata {to se koristat kako osnova zazdravstve<strong>na</strong> edukacija <strong>na</strong> mladite se <strong>na</strong>so~eni tokmu kon18 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
mo`e da stane edno od klu~nite mesta za zapo~nuvawe sopromenite, osobe no vo gradeweto <strong>na</strong> pozdrava sredi<strong>na</strong> zadecata, no <strong>na</strong> poi<strong>na</strong> kov <strong>na</strong>~in od o<strong>na</strong> kako {to e toa pravenodosega. U~ili{teto e mesto kade {to u~enicite trebada imaat poaktiv<strong>na</strong> uloga vo procesite <strong>na</strong> istra`uvawe,razme<strong>na</strong> <strong>na</strong> mislewata i u~eweto, so cel tie celosno dase vklu~at vo kreiraweto <strong>na</strong> efikas<strong>na</strong> u~ili{<strong>na</strong> politikaprotiv pu{eweto. Preku istra`uvaweto <strong>na</strong> razli~nitekonteksti <strong>na</strong> `iveeweto i nivnite vkrsteni vlijanija /socioekonomski,sredinski, kulturni, seme jni, od stra<strong>na</strong> <strong>na</strong>vrsnicite itn. i vklu~uvaweto <strong>na</strong> u~enicite vo ulogata <strong>na</strong>istra`uva~i }e mo`e podobro da se proverat i da se razvijatnivnite avtenti~ni pogledi i stavovi za tutu not i zanegovata upotreba. Niz u~estvo vo seopfatni istra`uvawau~enicite }e mo`at da se informiraat za pu{eweto kakoza visokorizi~no odnesuvawe, no i kako za odnesuvawe vrzkoe vlijaat i mnogu drugi elementi, vrzani za nivnite izbori.Poverojatno e decata preku istra`uvawa i razme<strong>na</strong><strong>na</strong> informacii <strong>na</strong> temi {to gi interesiraat, vo opu{tendi jalog i bez zakani, da sta<strong>na</strong>t kompetentni da go <strong>na</strong>pravatsop stveniot i <strong>na</strong>jdobar izbor za sebe, pred odlukatadali }e po~<strong>na</strong>t da pu{at ili ne. A so toa da sta<strong>na</strong>t i mnogupoubedlivi modeli za vrsnicite vo praveweto <strong>na</strong> zdraviizbori.Reproduktivnoto ili seksualnoto zdravje sedefinira kako sevkupnost <strong>na</strong> fizi~kite, emocio<strong>na</strong>lnite,intelektualnite i socijalnite aspekti <strong>na</strong> seksualnosta.Razvojot <strong>na</strong> seksualnosta vo periodot <strong>na</strong> adolescencijatavo sebe gi vklu~uva fizi~kite i psiholo{kitepromeni povrzani so pubertetot. Ovoj period <strong>na</strong> razvoj <strong>na</strong>seksualnosta neretko e ispolnet so stres i anksioznost zamladiot ~ovek. Faktor koj pridonesuva za anksioznosta sedvojnite poraki koi gi primaat mladite. Imeno, mediumitepostojano i eksplicitno ja koristat seksualnosta zapromocija i marketing i <strong>na</strong> nekoj <strong>na</strong>~in ja pottiknuvaat(odobruvaat) i go poddr`uvaat seksualnoto odnesuvawe,dodeka, pak, vospituvaweto od roditelite i u~ili{teto voodnos <strong>na</strong> tretiraweto <strong>na</strong> seksualnosta kaj mladite mo`e dabide sosema sprotivno ili mnogu pokonzervativno.Izvor <strong>na</strong> stres mo`at da bidat i vrsni~kite grupi koiimaat odredeni o~ekuvawa od mladiot ~ovek i negovotoseksualno odnesuvawe, a koi mo`at da bidat vo konfliktso li~niot razvoj, spremnosta i vospituvaweto.Adolescentite treba da <strong>na</strong>u~at kako da bidat zadovolniod samite sebe, kako da se spravat so seksualnite ~uvstvai kako da gi povrzat <strong>na</strong> zdrav <strong>na</strong>~in so drugite lu|e. Nepomalku z<strong>na</strong>~aen faktor se i rodovite razliki vo tretiraweto<strong>na</strong> seksualnosta so koi, isto taka, se soo~uvaat mladitemom~iwa i devoj~iwa. Od mom~iwata <strong>na</strong> <strong>na</strong>jrazli~ni<strong>na</strong>~ini vo sredi<strong>na</strong>ta kulturolo{ki usloveno se pottiknuvai favorizira izraze<strong>na</strong>ta ma`estvenost, dodeka zadevoj~iwata se kultiviraat razli~ni, neretko zbunuva~kimodeli za seksualnosta, preku trendovite <strong>na</strong> oblekuvawe ikodeksite <strong>na</strong> odnesuvawe.Seksual<strong>na</strong>ta edukacija <strong>na</strong> mladite vo periodot <strong>na</strong> pubertetote va`en aspekt <strong>na</strong> zdravstve<strong>na</strong>ta edukacija kojamo`e da ovozmo`i informirawe <strong>na</strong> mladite lu|e za edenz<strong>na</strong>~aen aspekt od nivnoto `iveewe. Da bide{ reproduktivnozdrav z<strong>na</strong>~i deka ima{ odgovoren, zadovoluva~kii siguren seksualen `ivot, sposobnost da reproducira{(za~nuva{, ra|a{) i sloboda da odlu~i{ dali, koga i kako}e go <strong>na</strong>pravi{ toa. Z<strong>na</strong>ewata mo`at da pomog<strong>na</strong>t vo ostvaruvaweto<strong>na</strong> pravoto za odlu~uvaweto i prevencijata odnesaka<strong>na</strong>ta bremenost, seksualno prenoslivite infekcii,pravoto <strong>na</strong> pristap do soodvetni zdravstveni uslugi, no iza <strong>na</strong>maluvawe <strong>na</strong> psiholo{kite, emocio<strong>na</strong>lnite i socijalnitenegativni efekti od nivniot seksualen `ivot.Obrabotuvaweto <strong>na</strong> temite za seksualnoto sozrevawe,promenite vo teloto i psihata koi se slu~uvaat vo periodot<strong>na</strong> pubertetot <strong>na</strong> mladite lu|e }e im ovozmo`i sozdavawe<strong>na</strong> pojas<strong>na</strong> slika za razli~nite do`ivuvawa koi gi imaat,}e ja otvori komunikacijata so vozrasnite (roditelite,<strong>na</strong>stavnicite, doktorite...) za konsultirawe i spravuvaweso svoite dilemi i problemi koi se od ogromno z<strong>na</strong>~eweza niv.Seksualno prenoslivi bolesti (SPB) - <strong>na</strong>jrazli~nitipovi <strong>na</strong> infekcii (predizvikani od virusi, bakterii,gabi i dr.) koi se prenesuvaat preku seksualen pat. Pogolemiotbroj <strong>na</strong> SPB mo`e, no i ne mora da projavuvaat simptomi.Naj~esti op{ti simptomi se:20 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
• zgolemeno izla~uvawe <strong>na</strong> vagi<strong>na</strong>len sekret (prome<strong>na</strong><strong>na</strong> bojata, mirisot i gusti<strong>na</strong>ta);• iscedok od penisot;• ~uvstvo <strong>na</strong> pe~ewe pri mokrewe;• vospalenie <strong>na</strong> genitalniot ili a<strong>na</strong>lniot predel;• ~uvstvo <strong>na</strong> ~e{awe okolu polovite organi ilia<strong>na</strong>lniot otvor;• pojava <strong>na</strong> osip i zgolemeni `lezdi vo predelot <strong>na</strong>preponite.Mo`nost za infekcija od koja bilo SPB postoi za sekoj{to ima:• neza{titen seksualen odnos (seks bez upotreba <strong>na</strong>kondom ili slu~aj koga kondomot se kine) so partner/kakoj/a mo`ebi e inficiran/a;• partner/ka koj/a ima ili imal/la polovo prenoslivabolest;• nov/a seksualen/a partner/ka;• partner/ka koj/a praktikuva seksualni kontakti sodrugi partneri/ki;• koristeni igli za vbrizguvawe <strong>na</strong> droga, za tetovirawe,za dup~ewe <strong>na</strong> teloto (body piercing).Edinstveniot i <strong>na</strong>jsiguren <strong>na</strong>~in za za{tita od polovoprenoslivi bolesti i drugi infekcii e apstinencijata(toa z<strong>na</strong>~i voop{to da ne se bide seksualno aktiven). Priseksualen odnos treba sekoga{ da se koristi lateks kondomi nikoga{ da ne se koristat ve}e upotrebeni igli zaintravensko primawe <strong>na</strong> drogi, tetovirawe ili dup~ewe<strong>na</strong> teloto (body piercing).Vidovi <strong>na</strong> SPB (pove}e informacii mo`at da se <strong>na</strong>jdat<strong>na</strong> veb-stranicata - www.sakamdaz<strong>na</strong>m.org.mk):Klamidija - e ed<strong>na</strong> od po~estite PPB i voedno ed<strong>na</strong>od poserioznite. Se {iri lesno, a se lekuva dolgo vreme.Dokolku ne se tretira <strong>na</strong>vreme mo`e da predizvikaseriozni posledici (<strong>na</strong>j~esto sterilitet ili problemipri bremenosta). Klamidijata mo`e da ja preneseinficira<strong>na</strong> breme<strong>na</strong> `e<strong>na</strong> <strong>na</strong> svojot plod, a toa, pak, dapredizvika infekcija <strong>na</strong> o~ite ili belite drobovi kajnovoroden~eto.Gonoreja e, isto taka, ~esta PPB koja dokolku ne selekuva, ostava seriozni posledici, posebno kaj `enite. @e<strong>na</strong>ta mo`e da ja prenese gonorejata <strong>na</strong> svoeto bebe priporoduvaweto i pritoa da predizvika serioz<strong>na</strong> infekcija<strong>na</strong> o~ite, duri i slepilo. Gonorejata se prenesuva prekuneza{titen oralen, vagi<strong>na</strong>len i a<strong>na</strong>len seks.Gabi~ni infekcii - vo vagi<strong>na</strong>ta sekojdnevno `iveatnekoi vidovi gabi kako normalen del od nejzi<strong>na</strong>ta flora.Ponekoga{ zgolemuvaweto <strong>na</strong> nivniot broj mo`e da predizvikaproblem. Koristeweto <strong>na</strong> kontraceptivni sredstva,antibiotici, odrede<strong>na</strong> hra<strong>na</strong> ili prome<strong>na</strong> vo hormo<strong>na</strong>lniotstatus (pri bremenost) mo`e da predizvika porast<strong>na</strong> gabi~kite.Trihomonijaza - ovie mikroorganizmi normalno ne`iveat vo vagi<strong>na</strong>ta, a se prenesuvaat po seksualen pat.Ma`ite obi~no ne razvivaat simptomi. Kaj onie kaj koi }e se pojavat se zabele`uva iscedok od penisot ili ~uvstvo<strong>na</strong> pe~ewe pri mokrewe. Dokolku ste inficirani od trihomonijaza,neophodno e lekuvawe <strong>na</strong> dvajcata partneri.Bakteriska vaginoza - nekoi bakterii koi `iveatvo vagi<strong>na</strong>ta pri normalni uslovi mo`e enormno da serazmno`at i da predizvikaat vagi<strong>na</strong>len iscedok so neprijat<strong>na</strong>mirizba. Lekuvaweto e neophodno za `enite, dodekane e potrebno partnerot da ja tretira infekcijata.Sramni vo{ki i {uga - sramnite vo{ki i {ugata seprenesuvaat pri neza{titen seksualen odnos. Tie mo`e dase prenesat i pri upotreba <strong>na</strong> ~ar{avi, krpi za bri{ewe iobleka od inficira<strong>na</strong> li~nost.Genitalen herpes e PPB koja predizvikuva pojava <strong>na</strong>bolni plikovi <strong>na</strong> genitalnite organi. Pri~initel e virus.Toj mu pripa|a <strong>na</strong> istoto semejstvo virusi koi ja predizvikuvaatpojavata <strong>na</strong> herpes <strong>na</strong> ustata. Genitalniot herpesse prenesuva preku kontakt so otvoreni plikovi i toa<strong>na</strong>j~esto preku neza{titen seksualen odnos.Genitalni bradavici koi rastat <strong>na</strong> genitaliite, okoluniv ili vo predelot <strong>na</strong> anusot (i kaj ma`ite i kaj `enite).Predizvikuva~ e virus.21 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Hepatitis B - infekcija <strong>na</strong> crniot drob predizivika<strong>na</strong>od virus.Sifilis e serioz<strong>na</strong> bolest koja{to mo`e da go<strong>na</strong>padne celoto telo: vo prvata faza, <strong>na</strong> mestata <strong>na</strong> koipredizvikuva~ot <strong>na</strong> sifilisot <strong>na</strong>vleguva vo teloto, sepojavuvaat plikovi koi ne predizvikuvaat bolka. Toase slu~uva me|u 9 i 90 de<strong>na</strong> po seksualniot kontakt soinficira<strong>na</strong>ta li~nost. Ovie plik~iwa mo`at da se pojavatv<strong>na</strong>tre ili okolu vagi<strong>na</strong>ta, <strong>na</strong> penisot, v<strong>na</strong>tre{nosta<strong>na</strong> ustata i anusot. Tie pominuvaat <strong>na</strong>j~esto bez da sezabele`at i mo`at da is~ez<strong>na</strong>t sami po sebe ili polekuvaweto. Me|utoa infekcijata s$ u{te e prisut<strong>na</strong>.Vo vtorata faza, nekolku meseci podoc<strong>na</strong>, inficira<strong>na</strong>tali~nost mo`e da poka`e simptomi sli~ni <strong>na</strong> gripot.Ponekoga{ se pojavuva i crvenilo <strong>na</strong> dlankite i tabaniteili niz celoto telo. Simptomite mo`at da is~ez<strong>na</strong>t, noinfekcijata ostanuva.Vo tretata faza, dokolku ne se lekuva sifilisot,mo`e da dojde do seriozni zdravstveni problemi koi sepojavuvaat nekolku godini podoc<strong>na</strong> kako srcevi zaboluvawai o{tetuvawa <strong>na</strong> mozokot.HIV - human imunodeficienten virus koj ja predizvikuvabolesta SIDA (sindrom <strong>na</strong> stek<strong>na</strong>ta imunodeficiencija).Go <strong>na</strong>pa|a imunolo{kiot sistem koj pretstavuvaodbra<strong>na</strong> <strong>na</strong> organizmot od infekcii. Se prenesuva po seksualenpat, preku krvta (so koristewe <strong>na</strong> ist li~en priborza bri~ewe ili, pak, ista igla za koristewe <strong>na</strong> droga) i odinficira<strong>na</strong> majka <strong>na</strong> dete (pri poroduvawe ili doewe).HIV ne se prenesuva pri rakuvawe, baknuvawe, koristewe<strong>na</strong> ist pribor za jadewe, toalet, bazen… Po inficirawetoso virusot <strong>na</strong>stapuva HIV pozitiven period bez simptomikoga ~ovekot iako izgleda <strong>na</strong>polno zdrav, sepak mo`e daja prenesuva zarazata. Toa mo`e da trae nekolku pa duri ipove}e od deset godini. Po ovoj period <strong>na</strong>stapuva bolestaSIDA koja se manifestira so razli~ni infekcii, slabeewe(potewe, povra}awe, proliv), zaboluvawa <strong>na</strong> nervniotsistem, tumori itn. Lek s$ u{te nema. Se koristat lekovikoi go prodol`uvaat HIV+ period. Edinstven <strong>na</strong>~in zaza{tita pri seksualen kontakt e koristeweto <strong>na</strong> kondom.Tuberkulozata (TB ili TBC) e zaraz<strong>na</strong> bolest koja epredizvika<strong>na</strong> od bakterijata Mycobacterium tuberculosis.Se prenesuva preku vozduhot, <strong>na</strong>j~esto se inficiranibelite drobovi, no mo`at da bidat opfateni i drugi organi.Zdraviot organizam obi~no uspe{no ja sovladuvainfekcijata i ne dozvoluva pojava <strong>na</strong> bolest. Ako zaradirazli~ni pri~ini imuniot sistem ne uspee da ja sovladainfekcijata, toga{ organizmot zaboluva od belodrob<strong>na</strong>TB. Liceto inficirano od TB - bacili mo`e da nema simptomi<strong>na</strong> zaboluvawe, a podoc<strong>na</strong> (po pove}e godini) ovie bacilida predizvikaat bolest. Kaj 5-10% od inficiranitevo tekot <strong>na</strong> `ivotot <strong>na</strong>stanuva tuberkulozno zaboluvawe,a toa se slu~uva koga otpornosta <strong>na</strong> organizmot }e opadneod razni pri~ini: neredov<strong>na</strong> i slaba ishra<strong>na</strong>, pregolemofizi~ko i psihi~ko optovaruvawe, stres, konsumirawegolemo koli~estvo alkohol i cigari, upotreba <strong>na</strong> drogi,nekoi drugi zaboluvawa ({e}er<strong>na</strong> bolest, karcinom i dr.).Pove}eto lu|e koi imaat TB nemaat nikakvi simptomi, ilisimptomite se blagi. Naj~esti simptomi za TB se: ka{licakoja trae podolgo od tri nedeli, suva ili produktiv<strong>na</strong>,ponekoga{ pridru`e<strong>na</strong> so krvav iska{lok, bolki vogradite, srcebiewe, pote{ko di{ewe, golem i dolgotraenzamor i pri <strong>na</strong>jmal fizi~ki <strong>na</strong>por, malaksanost, gubewe <strong>na</strong>apetitot, slabeewe, poka~e<strong>na</strong> temperatura, potewe ({to ekarakteristi~no popladne ili rano <strong>na</strong>utro, okolu vratot igorniot del <strong>na</strong> gradite). Prevencijata od TB se obezbeduvaso vakci<strong>na</strong>cija so BS@ vakci<strong>na</strong>.Primer br. 1. „Mladite i pu{eweto” 2 (18 ~asa)Celi:• u~enikot/u~eni~kata da gi z<strong>na</strong>e posledicite od konsumirawetotutun po sebe i po drugite;• da umee da gi procenuva rizicite po <strong>zdravjeto</strong> voslu~aj <strong>na</strong> upotreba <strong>na</strong> tutun;• da mo`e da gi prepoz<strong>na</strong>e okolnostite i faktoritekoi pottiknuvaat <strong>na</strong> pu{ewe;• da ja sfa}a potrebata od aktivno sprotistavuvawe(li~no i kolektivno) <strong>na</strong> upotrebata <strong>na</strong> tutun (u~estvovo kampawi, proekti);2Примерот произлегува од водењето ученички проекти во практиката.22 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
• da ja razbere va`nosta od preventivno deluvawe konbolestite <strong>na</strong> zavisnostNastavni sredstva: flip~art hartija, A4 hartija, markeri,flomasteri, hamer, razni kreativni materijali.Mesto <strong>na</strong> realizacijata: u~ilnica, lokal<strong>na</strong> sredi<strong>na</strong>Tek <strong>na</strong> aktivnostaVOVEDNA AKTIVNOST „Vode<strong>na</strong> fantazija – SIVAP” – 1 ~asNastavnikot ja dava instrukcijata: Sekoj proekt e kakopatuvawe vo nepoz<strong>na</strong>to, kako avanturisti~ko patuvawepolno so neizvesnosti. Patuvawe koe nosi so sebe mnogudo`ivuvawa i promeni. Kako i <strong>na</strong> sekoe patuvawe potreb<strong>na</strong>ni e podgotovka i ne{ta koi gi nosime so sebe, <strong>na</strong> krajotse vra}ame so novi ne{ta i taka krajot mo`e da stane novpo~etok.A <strong>na</strong> ovoj <strong>na</strong>{ po~etok <strong>na</strong> edno patuvawe:Smestete se udobno vo va{ite mesta, zazemete polo`bakoja <strong>na</strong>jmnogu mu odgovara <strong>na</strong> va{eto telo. Zatvorete gio~ite (pauza). Obrnete vnimanie <strong>na</strong> di{eweto, obidetese da di{ite ramnomerno (pauza), ~uvstvuvate kako vi seopu{ta glavata (pauza), vratot (pauza), ramenicite (pauza),opu{tete gi racete (pauza), nozete (pauza), poleka, sogledajtekolku vi e udob<strong>na</strong> pozicijata i popravete ja ako ne e.Zamislete si nekoe mesto za patuvawe (pauza), mestokade {to nikoga{ ne ste bile, a mnogu silno sakate daodite, (pauza) [to ve privlekuva da otidete tamu? (pauza)Kako izgleda mestoto? (pauza) [to ima tamu? Razgledajte<strong>na</strong>okolu. SELEKCIJAPodgotvete se za patuvaweto (pauza), Napravete plan -{to vi e potrebno za da otidete tamu? (pauza) Kade }e godoz<strong>na</strong>ete toa? (pauza) [to }e ponesete so sebe? (pauza).Predvidete gi problemite koi mo`at da iskrs<strong>na</strong>t. (pauza)Kako }e gi re{ite? (pauza) Sredete gi informaciite(pauza) i videte dali vi e potrebno u{te ne{to pred datrgnete. (pauza) ISTRA@UVAWEVe}e patuvate kon mestoto. (pauza) Dodeka patuvate,zamislete si {to sakate tamu da vi se slu~i. (pauza) Zamisletesi go ostvaruvaweto <strong>na</strong> va{ite `elbi (pauza) Kako se~uvstvuvate? (pauza) Dajte mu <strong>na</strong> ~uvstvoto boja (pauza),dodadete mu muzika (pauza) dvi`ete se vo ritamot <strong>na</strong> muzikata(pauza), u`ivajte vo ostvaruvaweto <strong>na</strong> va{ata VIZ-IJA. (pauza)Pristignuvate vo mestoto. (pauza) Poglednete okolusebe: {to ima okolu vas, koj e okolu vas? (pauza) Ima lilu|e koi gi poz<strong>na</strong>vate? (pauza) [to pravite? (pauza) Kakose ~uvstvuvate <strong>na</strong> toa mesto? (pauza) Zapametete se <strong>na</strong>okolu:boite… svetli<strong>na</strong>ta… formite… zvucite… dopirite…mirisite… Dali se ispolnuvaat va{ite o~ekuvawa?(pauza) AKCIJAPoleka vratete se ovde i sega (pauza) i koga }e bidetepodgotveni otvorete gi o~ite.Potoa sleduvaat slednite pra{awa za diskusija:1. Kako vi se dopad<strong>na</strong> ve`bata? Dali se relaksiravte?2. Dali uspeavte da si zamislite mesto? [to vi be{e<strong>na</strong>jte{ko da predvidite, zamislite?3. Dali uspeavte da odgovorite <strong>na</strong> pra{awata za toa {totreba da doz<strong>na</strong>ete za mestoto, {to vi e potrebno daponesete so sebe, komu }e se obratite?4. Dali uspeavte da gi predvidite problemite, barierite?5. Dali imavte cel, predizvik? Uspeavte li da go preto~itevo zbor, slika, muzika, dvi`ewe...?6. [to se slu~i so problemot, dali uspeavte da seorganizirate i da go <strong>na</strong>dminete?7. [to se slu~i <strong>na</strong> krajot dali vi se ostvari vizijata?GLAVNA AKTIVNOST - Selekcija - 1 ~asU~enicite go pretstavuvaa u~ili{teto i svoeto mestovo nego preku crte`, simbol, mapa. Sleduva{e prezentacija<strong>na</strong> crte`ite i rabota vo mali grupi: diskusija za toa {tobi promenile vo u~ili{teto, {to bi mo`elo da se <strong>na</strong>praviza da se u<strong>na</strong>predi <strong>zdravjeto</strong>. Po diskusijata sekoj u~enikpredlo`i svoja tema za proekt vo u~ili{teto, a potoa popat <strong>na</strong> konsenzus sekoja od grupite opredeli samo ed<strong>na</strong>tema. U~enicite povtorno glasaa za koja tema (od grupnite)kone~no se opredeluvaat. Na toj <strong>na</strong>~in temata “Mladite ipu{eweto” dobi <strong>na</strong>jmnogu glasovi. Na krajot be{e postavenopra{aweto dali site se zadovolni od izborot <strong>na</strong>temata i u~enicite ednoglasno odgovorija so „da”.23 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Istra`uvawe - 8 ~asaIstra`uva~kata faza zapo~<strong>na</strong> so diskusija, spodeluvawei razme<strong>na</strong> <strong>na</strong> z<strong>na</strong>ewata, informaciite, stavovite,dilemite, pra{awata... koi u~enicite gi imaa vo vrskaso temata. Osnovnoto pra{awe za diskusija be{e: Zo{to eovaa tema (problem) va`<strong>na</strong> za <strong>na</strong>s? Sleduva{e izrabotka <strong>na</strong>plan za istra`uvawe ({to }e se istra`uva, kade, koga, kako,koj, barieri i nivnoto <strong>na</strong>dminuvawe).U~enicite spored planot go zapo~<strong>na</strong>a terenskotoistra`uvawe:• pribiraa podatoci od Internet;• intervjuiraa i anketiraa u~enici i <strong>na</strong>stavnici vosvoeto u~ili{te, kako i vo drugite u~ili{ta vo gradot;• intervjuiraa lekar, pu{a~, porane{en pu{a~ i licezaboleno od rak <strong>na</strong> belite drobovi;• a<strong>na</strong>liziraa podatoci od me|u<strong>na</strong>rodni studii za<strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong> decata;• ja a<strong>na</strong>liziraa regulativata za pu{ewe vo <strong>na</strong>{avazemja i ja sporeduvaa so zemjite potpisni~ki <strong>na</strong>me|u<strong>na</strong>rod<strong>na</strong>ta Konvencija <strong>na</strong> Svetskata zdravstve<strong>na</strong>organizacija za kontrola <strong>na</strong> tutunot.Del od rezultatiteU~enicite koi pu{at poverojatno e deka:• ~uvstvuvaat zamor, iscrpenost, glavobolki, bolki vovratot i stomakot;• pomalku go sakaat u~ili{teto;• smetaat deka imaat premnogu u~ili{ni obvrski;• ne se zadovolni od svojot `ivot, posakuvaat da imaatpoi<strong>na</strong>kov `ivot;• u~enicite koi probale da pu{at vo golem procent neprodol`uvaat da pu{at sekoj den;• spored u~enicite <strong>na</strong> odlukata dali da po~<strong>na</strong>t dapu{at ili ne <strong>na</strong>jgolemo vlijanie imaat roditelite.Lekar: Doka`ano e deka tutunskiot ~ad koj e polnso toksi~ni materii go zagrozuva <strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong> mladite,gi o{tetuva krvnite sadovi, predizvikuva ka{lawe izadu{uvawe, gi menuva bojata <strong>na</strong> glasot i tenot <strong>na</strong> licetoi go o{tetuva osetot za miris i vkus. Koga doma pu{atmajkata i tatkoto, toa e isto kako da pu{i celoto semejstvo.Nepu{a~ite koi prestojuvaat vo ista prostorija sopu{a~ite denes se <strong>na</strong>rekuvaat pasivni pu{a~i so rizi~en<strong>na</strong>~in <strong>na</strong> `iveewe.Pu{a~: Za prvpat probala da pu{i <strong>na</strong> 13 godini, a prodol`ila<strong>na</strong> 23 za da & pravi dru{tvo <strong>na</strong> drugarkata. Taasaka da se otka`e od cigarite, no }e i treba sila da go<strong>na</strong>pravi toa. Koga bi mo`ela da go vrati vremeto <strong>na</strong>zad,nikoga{ ne bi po~<strong>na</strong>la da pu{i. Sves<strong>na</strong> e deka cigaritenegativno vlijaat vrz nejzinoto zdravje.Nepu{a~: Svesen sum za {tetnosta <strong>na</strong> cigarite vo sekojpogled: zdravstven, fi<strong>na</strong>nsiski, socijalen. Koga nekojdrugar ili drugarka pu{at se obiduvam da gi razubedamso razni informacii {to gi z<strong>na</strong>m, bidej}i so toa tie ne si<strong>na</strong>{tetuvaat samo sebesi, tuku i <strong>na</strong> drugite okolu sebe.Porane{en pu{a~: So pomo{ <strong>na</strong> majka mi uspeav dase otka`am od cigarite... Mnogu sum sre}en. Zapo~<strong>na</strong>v dapu{am kako mlad, od qubopitstvo, no i pod vlijanie <strong>na</strong>dru{tvoto. Vo po~etokot nemav nikakvi te{kotii, no segase pojavija zdravstveni problemi so di{eweto: ka{lawei drugi te{kotii so di{nite pati{ta i belite drobovi.Sega se ~uvstvuvam mnogu podobro i se gordeam so toa {togi ostaviv cigarite <strong>na</strong>vreme. Nikoga{ ne e doc<strong>na</strong>.Bolen od rak: Lu|eto koi ne pu{at nikoga{ da nezapo~nuvaat, ako sakaat pozdrava idni<strong>na</strong> za sebesi iza drugite. Onie, pak, koi pu{at da <strong>na</strong>pravat s$ za da seotka`at, bidej}i nikoga{ ne e doc<strong>na</strong>...Dobienite podatoci u~enicite gi obrabotija, gidis ku tiraa i gi izvlekoa slednive poraki:• Ti si toj {to odlu~uva dali }e pu{i{ cigari iline, bidej}i nikoj ne mo`e da te prinudi ako ti nesaka{. Ako saka{, toga{ informiraj se i povtornosam odlu~i!• Namesto da tro{i{ pari za cigari, kupi si ed<strong>na</strong>~okolada ili ne{to drugo {to ti se dopa|a. Cigaritese bez vkus, bez vrednost i so mnogu lo{i posledicipo tvoeto zdravje.24 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
• Ako si vo dru{tvo <strong>na</strong> pu{a~i, a ti ne saka{ da pu{i{,ne oddale~uvaj se od dru{tvoto, tuku obidi se da goinformira{ dru{tvoto za toa {to ve}e go z<strong>na</strong>e{.• Golem predizvik e da se bide model <strong>na</strong> nepu{a~,pome|u vrsnici pu{a~i.• Sekoj <strong>na</strong>stavnik treba da z<strong>na</strong>e kako da im prijde <strong>na</strong>decata i so niv<strong>na</strong> pomo{ da gi istra`i uslovite iposledicite od pu{eweto, ne samo niz ednoli~nipredavawa, tuku i niz zaemni razgovori i so <strong>na</strong>u~nifakti.• Roditelite treba da z<strong>na</strong>at kade i kako nivnoto detego minuva vremeto i {to mu se slu~uva. Kontaktot sodeteto e <strong>na</strong>jva`noto ne{to za roditelot. Taka roditelot}e mo`e da mu veruva i koga ne e so nego. Toga{ iparite {to mu gi dava }e bidat potro{eni za toa {tose pobarani, a ne za cigari.Vizija-1 ~asFazata <strong>na</strong> vizija se realizira{e preku ednodnevniothepening vo u~ili{teto. Na u~enicite ima bea ponudenirazli~ni kreativni materijali (kola`, boici, flomasteri,kredi, volnica, hartija i sl.) niz koi tie ja iska`uvaa svojatavizija za u~ili{te vo koe ne se pu{at cigari.Akcija-7 ~asaVo po~etokot u~enicite go izrabotija planot za akcija({to, kade, kako, koga, koj, barieri i nivnoto <strong>na</strong>dminuvawe).Dobienite rezultati od istra`uvaweto, kako inivnite predlozi za promeni vo regulativata za pu{ewetovo u~ili{teto odlu~ija da gi prika`at preku flaer-informatori prezentacija pred po{irokata lokal<strong>na</strong> zaednica.Sleduvaa definirawe i ureduvawe <strong>na</strong> sodr`inite voflaerot, kako i golem broj probi i ve`bi za prezentacijata;paralelno se odviva{e i procesot <strong>na</strong> informirawe<strong>na</strong> lokal<strong>na</strong>ta zaednica. Flaerite bea podeleni <strong>na</strong> prezentacijatakoja ja sledea golem broj roditeli, <strong>na</strong>stavnicii u~enici. Potoa sleduva{e informirawe za proektotpo site klasovi vo u~ili{teto i sredba so direktorot zapromeni vo regulativata za pu{ewe vo u~ili{teto.Primer br. 2 „STOP SIDA” 3 (18 ~asa)Celi:• u~enikot/u~eni~kata da se zapoz<strong>na</strong>e so faktiteza HIV/SIDA kako li~en, op{testven i svetskiproblem;• da se zdobie so z<strong>na</strong>ewa za HIV – infekcijata, bolestaSIDA;• da izgraduva i zastapuva svoi stavovi za zdrav seksualen`ivot, za odgovorno /rizi~no odnesuvawe iprevencija od HIV/SIDA.Nastavni sredstva: flip~art hartija, A4 hartija, markeri,flomasteri, hamer, razni kreativni materijaliMesto <strong>na</strong> realizacijata: u~ilnicaTek <strong>na</strong> aktivnostaIstra`uvawe – 9 ~asaU~enicite se grupiraa vo ~etiri grupi i zapo~<strong>na</strong>a darazmisluvaat za toa {to z<strong>na</strong>at za SIDA-ta i {to bi sakaleda doz<strong>na</strong>at pove}e. Od diskusiite proizlegoa sledniveistra`uva~ki pra{awa:• Koi se pri~inite za SIDA?• Koja e razlikata SIDA i HIV-pozitiven?• Kolkav e brojot <strong>na</strong> zaboleni vo svetot i kaj <strong>na</strong>s i kakose menuva toj?• Kakva e povrzanosta so alkoholot i drogite?• Kakvo e vlijanieto <strong>na</strong> u~ili{teto, semejstvoto, <strong>na</strong>vrsnicite?• Kako da se za{titam?• Ima li lek?Na sledniot ~as se podgotvi planot za istra`uvawe iu~enicite zapo~<strong>na</strong>a so terenskiot del. Ed<strong>na</strong> grupa bara{eodgovori <strong>na</strong> Internet, druga konsultira{e stranska idoma{<strong>na</strong> literatura, treta gi a<strong>na</strong>lizra{e ve}e realiziraniteproekti za SIDA vo <strong>na</strong>{ava zemja.Nastavnikot <strong>na</strong>so~uva{e, poso~uva{e literatura,povrzuva{e so materijalot koj go obrabotuvaat po predmetotbiologija.3Примерот произлегува од водењето ученички проекти во практиката.25 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Na ~asovite u~enicite razmenuvaa koj do kade stig<strong>na</strong>lvo istra`uvaweto, {to novo otkril, <strong>na</strong>u~il. Istra`uva~katafaza ja zavr{ija so sumirawe <strong>na</strong> rezultatite i podgotovkaza prezentacija vo u~ili{teto.Del od dobienite rezultati:Fakti• Vo poslednite 20 godini, otkako bil identifikuvanprviot slu~aj <strong>na</strong> HIV/SIDA, pove}e od 20 milionilu|e umrea kako rezultat <strong>na</strong> infekcijata so HIV.• SIDA-ta vo momentov e glav<strong>na</strong>ta pri~i<strong>na</strong> za smrtnostame|u <strong>na</strong>selenieto <strong>na</strong> vozrast od 15 do 50 godinivo svetot.• Vo momentov ima okolu 40 milioni lu|e koi `iveatso HIV/SIDA.• Ed<strong>na</strong> ~etvrti<strong>na</strong> od niv se <strong>na</strong> vozrast od 15 do 24 godini.• Sekoj den so HIV se inficiraat novi 6000 mladilu|e <strong>na</strong> vozrast od 15 do 24 godini.• Vo RM dosega se registrirani vkupno 94 slu~ai <strong>na</strong>HIV/SIDA.• Vo 2005 bile registrirani 12, a vo 2006 15 novizaboleni lica.[to e SIDA?Zborovite SIDA (od francuski) i AIDS (od angliski)se kratenki za Sindrom-zbir od simptomi (z<strong>na</strong>ci) koi sevrzani za odredeni bolesti ili sostojbi <strong>na</strong> stek<strong>na</strong>ta, ane vrode<strong>na</strong>-Imunodeficiencija-<strong>na</strong>male<strong>na</strong> ili potpolnouni{te<strong>na</strong> sposobnost <strong>na</strong> ~ovekoviot odbranben sistem.• SIDA=sindrom <strong>na</strong> stek<strong>na</strong>ta imunodeficiencija.• SIDATA ja predizvikuva HIV.[to e HIV?HIV-virusot predizvikuva kaj ~ovekot imunodeficiencija.Koga HIV }e <strong>na</strong>vleze vo organizmot <strong>na</strong> ~ovekot,od toj moment za ~ovekot velime deka e HIV-pozitiven.HIV-negativen e sekoj ~ovek koj ne e zarazen so HIV.• Posleden stadium od infekcijata so HIV e SIDA. Odmomentot <strong>na</strong> infekcija so HIV do razvojot <strong>na</strong> SIDAmo`e da izmine razli~en vremenski interval. Kajnekoi HIV-pozitivni lica ovoj period mo`e da bide10 pa i pove}e godini (zavisi od imunitetot).• Koga HIV infekcijata }e premine vo SIDA se `iveeu{te otprilika 3 godini.Kako se prenesuva HIV?• Preku krv;• Neza{titen seksualen odnos;• Od majka <strong>na</strong> dete;• HIV mo`e da se prenese od edno lice <strong>na</strong> drugo, prekuovie 3 <strong>na</strong>~ini bidej}i toj se sodr`i vo dovolni koncentraciivo slednite telesni te~nosti;• krvta;• spermata i pretseme<strong>na</strong>ta te~nost;• vagi<strong>na</strong>lniot sekret;• maj~inoto mleko.Kako ne se prenesuva?• Gu{kawe, baknuvawe, rakuvawe;• javni toaleti;• ka{lawe i kivawe;• komarci;• dru`ewe so lica zaboleni od HIV;• obleka.Koga se pravi HIV test?• Koga }e <strong>na</strong>vleze HIV vo <strong>na</strong>{eto telo sozdava antitela.Vremenskiot period za koj organizmot sozdava antitelaprotiv HIV se <strong>na</strong>rekuva perod <strong>na</strong> prozorec (Windowperiod) koj iznesuva od tri do {est meseci.• Za da se <strong>na</strong>pravi HIV testot i toj da bide to~enpotrebno e da pomine periodot <strong>na</strong> prozorec, vokoj <strong>na</strong>{iot organizam sozdava antitela so koi sedoka`uva so HIV testot, a preku nivnoto doka`uvaweindirektno se doka`uva prisustvoto <strong>na</strong> HIV.26 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Postoi li lek?• SE U[TE NE POSTOI LEK KOJ MO@E DA JA IZLEKUVASIDATA. NE POSTOI NITU VAKCINA.• Postojat lekovi, koi {to samo go usporuvaat o{tetuvaweto<strong>na</strong> odbranbeniot sistem. Ovie lekovi sepoz<strong>na</strong>ti pod imeto antiretrovirusni lekovi. Drugilekovi se koristat i pri lekuvawe <strong>na</strong> infekciitei bolestite, koi{to gi <strong>na</strong>pa|aat licata koi ve}e se<strong>na</strong>o|aat vo stadium <strong>na</strong> SIDA.Za{tita• KONDOM - edinstveno sredstvo za za{tita od infekcijaso HIV, od nesaka<strong>na</strong> bremenost i od drugiPPI.• Efikasnosta <strong>na</strong> kondomot zavisi od pravilnoto~uvawe i od pravil<strong>na</strong>ta upotreba:• Treba da se kupi od apteka ili pogolem supermarket(kade {to e ~uvan pravilno).• Da se proveri rokot <strong>na</strong> upotreba i z<strong>na</strong>kot CE {to za~ideka pomi<strong>na</strong>l niz kontrola <strong>na</strong> kvalitetot.• Da se ~uva <strong>na</strong> soodvetno mesto (~anta, v<strong>na</strong>tre{en xebod jak<strong>na</strong>).• Da se otvora so jagodicite od prstite i da se vnimavada ne se o{teti.Vlijanieto <strong>na</strong> drogata i alkoholot vrz SIDA-ta„Koga sme pod dejstvo <strong>na</strong> alkohol, droga, koga sme depresivni,pod dejstvo <strong>na</strong> sedativi, mo`e lesno da potpadnemevo situacija za koja{to podoc<strong>na</strong> }e `alime i bidej}i nesme svesni so kogo, kade i dali sme koristele za{tita, posledicitemo`at da bidat fatalni po <strong>na</strong>{iot `ivot.”Vizija - 1 ~asVo ovaa faza od proektot u~enicite so pomo{ <strong>na</strong>razli~ni kreativni materijali ja iska`uvaa svojata vizija,zamisla za svet so informirani mladi koi z<strong>na</strong>at kakoda go za{titat svoeto zdravje od prenoslivite infekcii.Akcija - 8 ~asaPodgotovkite za prezentacija <strong>na</strong> rezultatite odistra`uvaweto im dadoa ideja <strong>na</strong> u~enicite da <strong>na</strong>pravatpredavawa - edukacija <strong>na</strong> osta<strong>na</strong>tite u~enici vou~ili{teto za SIDA. Za da bide pouspe{no predavaweto,u~enivite odlu~ija svoite idei da gi zbogatat so idei oddrugite u~enici, da dobijat interesni predlozi. Za taa celizrabotija pra{alnik so mnogu interesni i dvosmislenipra{awa. Vsu{nost toa bea pra{awa <strong>na</strong> koi to~en odgovorbi mo`el da dade onoj {to <strong>na</strong>visti<strong>na</strong> dobro ja poz<strong>na</strong>vaoblasta. Toa i se potvrdi so istra`uvaweto, a obrabotkatapoka`a deka <strong>na</strong>jmnogu gre{ki ima <strong>na</strong> pra{awata:Koi se karakteristi~nite simptomi <strong>na</strong> SIDA-ta?a) ne postojat karakteristi~ni sipmtomib) crvenilo od glavata do peticitev) zamorDali ako si HIV- pozitiven z<strong>na</strong>~i deka ima{ SIDA?a)da b) ne v) mo`ebiStandardniot HIV test identifikuva:a) RNK ni{kib) broj <strong>na</strong> T kletkiv) antitelaPribli`no, kolkav e brojot <strong>na</strong> HIV pozitivni lu|e vosvetot?a) 38,6 milionib) 25,8 milioniv) 3,5 milioniU~enicite zapo~<strong>na</strong>a so osmisluvawe <strong>na</strong> predavawata:„Dobro bi bilo da zapo~neme so op{tiot del za toa {toe SIDA, a {to HIV pozitiven... Potoa da prodol`ime so<strong>na</strong>~inot <strong>na</strong> prenesuvawe i za{tita... i toa da bide vovedvo vtoriot del kade {to }e ja objasnime pravil<strong>na</strong>ta upotreba<strong>na</strong> kondomot... Dobro bi bilo da <strong>na</strong>pravime u{teeden flaer so jasni poraki i ~ekori za pravil<strong>na</strong> upotreba<strong>na</strong> kondomot.... “ - komentiraa u~enicite.27 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Prvoto predavawe be{e probno i realizirano <strong>na</strong> ~asotpo biologija. Po predavaweto <strong>na</strong>stavnikot im dade fidbek<strong>na</strong> u~enicite kako da bide podobro i im pomog<strong>na</strong> dagi zaka`at predavawata vo drugite oddelenija. Sekoe predavawezavr{uva{e so povtorno zadavawe <strong>na</strong> istiot test<strong>na</strong> z<strong>na</strong>ewe, so cel da se proceni dali do{lo do prome<strong>na</strong> voz<strong>na</strong>ewata. Rezultatite poka`aa z<strong>na</strong>~ajni promeni, osobeno<strong>na</strong> „<strong>na</strong>jte{kite” pra{awa.Poslednoto pra{awe od testot be{e, vsu{nost, procenka<strong>na</strong> uspe{nosta <strong>na</strong> predavawata, pa <strong>na</strong>j~estite komentariod u~enicite bea:Najmnogu mi se dopad<strong>na</strong> predavaweto za pravil<strong>na</strong>ta prime<strong>na</strong><strong>na</strong> kondomot kako kontraceptivno i za{titnosredstvo.Mi se dopad<strong>na</strong> pristapot i serioznosta <strong>na</strong> u~enicite{to rabotea <strong>na</strong> ovoj proekt.Mi se dopad<strong>na</strong> flaerot zo{to be{e mnogu unikaten.Petka za timskata rabota <strong>na</strong> u~enicite i me|useb<strong>na</strong>takoordiniranost.Celata akcija vo u~ili{teto be{e prifate<strong>na</strong> i odu~enicite i od <strong>na</strong>stavnicite i, sekako, od direktorkata.Site bea informirani za tekot i za rezultatite od proektot,a za toa pridonese i blogot koj u~enicite go izrabotija:sida.hiv.blog.com.mkSLEDEWE I OCENUVAWE NAPOSTIGAWATA NA UЧENICITETema: Koncept za <strong>zdravjeto</strong>O~ekuvani rezultati:• u~enikot/u~eni~kata da go z<strong>na</strong>e holisti~kiot pristapkon <strong>zdravjeto</strong>;• da gi z<strong>na</strong>e vrskite me|u mentalnoto, emocio<strong>na</strong>lnoto,socijalnoto i fizi~koto zdravje i posledicite od<strong>na</strong>ru{eniot soodnos <strong>na</strong> ovie komponenti;• da gi z<strong>na</strong>e razlikite pome|u tradicio<strong>na</strong>lniot ihumanisti~kiot priod vo zdravstvenoto obrazovanie.Primeri za sledewe <strong>na</strong> aktivnostiteAktivnostite od ovaa tema mo`at da se sledat prekuredovnosta <strong>na</strong> u~enikot vo ispolnuvaweto <strong>na</strong> zada~ite,u~estvoto vo realiziraweto <strong>na</strong> rabotilnicite, u~estvotovo diskusiite i prezentaciite. Aktivnostite mo`at da sevrednuvaat i preku ocenuvawe <strong>na</strong> rabotnite materijali(posteri, prezentacii) vrednuvaj}i go pritoa vremeto <strong>na</strong>izrabotka, koristeweto <strong>na</strong> materijali, tehniki i kone~niotizgled <strong>na</strong> materijalite.Samovrednuvaweto <strong>na</strong> u~enicite vo ovie aktivnostimo`e da se pottiknuva preku postavuvawe <strong>na</strong> dopolnitelnopra{awe <strong>na</strong> krajot <strong>na</strong> aktivnostite za toa {to za nivbilo <strong>na</strong>jinteresno i {to novo <strong>na</strong>u~ile od aktivnosta.U~enicite mo`e da gi zapi{uvaat svoite vpe~atoci votetratka spored nekolku kriteriumi: {to im se dopad<strong>na</strong>lo,{to <strong>na</strong>u~ile, {to im bilo <strong>na</strong>jte{ko da sovladaat, kade<strong>na</strong>jmnogu u~estvuvale, {to bi sakale po<strong>na</strong>tamu da <strong>na</strong>u~at zasoodvet<strong>na</strong>ta oblast, {to bi trebalo da <strong>na</strong>pravat za da japodobrat svojata rabota.Tema: Strategii <strong>na</strong> u<strong>na</strong>preduvawe<strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>O~ekuvani rezultati:• u~enikot/u~eni~kata da gi sogleduva vlijanijata <strong>na</strong>semejstvoto, u~ili{teto, op{testve<strong>na</strong>ta zaednica iprirod<strong>na</strong>ta okoli<strong>na</strong> vrz <strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong> edinkata;• da gi z<strong>na</strong>e instituciite i <strong>na</strong>~inite <strong>na</strong> koi tie vlijaat<strong>na</strong> podobruvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>;• da gi razlikuva zdravite <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> odnesuvawe odrizi~nite <strong>na</strong>~ini <strong>na</strong> odnesuvawe;• da z<strong>na</strong>e da postavuva celi i da razviva strategii zau<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> sopstvenoto zdravje i <strong>zdravjeto</strong> <strong>na</strong>zaednicata;• da projavuva inicijativi za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>vo u~ili{te.28 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Primeri za sledewe <strong>na</strong> aktivnostitePri razrabotuvaweto <strong>na</strong> temite od ovaa oblast u~enicitetreba da bidat celosno anga`irani vo istra`uvawa ilikreirawe <strong>na</strong> strategii za u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>, koi}e ovozmo`at dovolno materijali preku koi mo`e da se sledatpostignuvawata <strong>na</strong> u~enicite. Pokraj krajnite rezultatii a<strong>na</strong>lizata i proce<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> materijalite od rabotatapotrebno e postojano da se sledi procesot <strong>na</strong> rabota vogrupite. Nastavnikot mo`e da vodi sopstven bele`nik zaevidencija <strong>na</strong> poedine~<strong>na</strong>ta anga`iranost i odgovornost<strong>na</strong> sekoj od ~lenovite vo grupata, kako i redovnosta <strong>na</strong>u~enikot.Samovrednuvaweto <strong>na</strong> u~enikot mo`e da se <strong>na</strong>pravi vovid <strong>na</strong> intervju kade {to pra{awata za samoevalvacija bigi postavuvale u~enicite eden <strong>na</strong> drug vo parovi.Tema: Kompetentnost za akcija prekuu^eni^ki proekti za u<strong>na</strong>preduvawe<strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>O~ekuvani rezultati:• u~enikot u~eni~kata da z<strong>na</strong>e da gi identifikuvaproblemite od podra~jeto <strong>na</strong> u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong><strong>zdravjeto</strong>, kakvi se nivnite karakteristiki i koi semo`nostite za nivno re{avawe;• da mo`e <strong>na</strong> z<strong>na</strong>ewata da im dade li~no z<strong>na</strong>~ewe ida gi iskoristi vo aktivnosti <strong>na</strong> u<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong><strong>zdravjeto</strong>;• da poka`e posvetenost <strong>na</strong> aktivnostite za u<strong>na</strong>preduvawe<strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>;• da ima vizija za idni<strong>na</strong>ta <strong>na</strong> u<strong>na</strong>preduvaweto <strong>na</strong><strong>zdravjeto</strong>;• da u~estvuva vo site fazi <strong>na</strong> u~eni~kiot proekt zau<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> (selekcija, istra`uvawe,akcija i prome<strong>na</strong>);• da z<strong>na</strong>e da postavi celi <strong>na</strong> istra`uvaweto <strong>na</strong> izbraniteproblemi;• da z<strong>na</strong>e da <strong>na</strong>pravi plan <strong>na</strong> istra`uvaweto;• da z<strong>na</strong>e da gi predvidi preprekite i da <strong>na</strong>jde strategiiza nivno <strong>na</strong>dminuvawe;• da z<strong>na</strong>e da gi sumira, a<strong>na</strong>lizira i prezentira podatociteod istra`uvaweto;• da inicira konkret<strong>na</strong> prome<strong>na</strong> i da prezema ~ekoriza nejzi<strong>na</strong> realizacija;• da z<strong>na</strong>e da <strong>na</strong>pravi procenka <strong>na</strong> realiziranite aktivnosti.Primeri za sledewe <strong>na</strong> aktivnostiteOcenuvaweto <strong>na</strong> proektnite zada~i se pravi so pomo{<strong>na</strong> u~eni~koto portfolio. Portfolioto pretstavuva dosie<strong>na</strong> proektot vo koe{to se bele`at site fazi i aktivnosti.Od nego i <strong>na</strong>stavnikot i samiot u~enik mo`at da gosogledaat kontinuitetot <strong>na</strong> rabotata i postig<strong>na</strong>tite rezultati.Portfolioto treba da sodr`i:• sodr`i<strong>na</strong> i vremenska ramka;• rabotni listi „Grupen plan <strong>na</strong> istra`uvawe” (prilogbr. 5) i „Individualen plan za istra`uvawe” (prilogbr. 6)- se popolnuvaat vo procesot <strong>na</strong> planirawe <strong>na</strong>istra`uvaweto;• periodi~ni izve{tai – se popolnuvaat dodekatrae procesot <strong>na</strong> istra`uvawe i akcija, u~enicitepi{uvaat za toa, koi aktivnosti gi realizirale pofazi i kakvi rezultati dobile (prilog br. 7; prilogbr. 8);• listi za samoevaluacija (prilog br. 9);• zapisnici od odr`anite konsultacii <strong>na</strong> timot;• zabele{ki <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavnikot za sledewe <strong>na</strong> li~niteplanovi;• zabele{ki <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavnikot za sledewe <strong>na</strong> predvideniteaktivnosti;• zabele{ki za barierite koi se javile, koristeniteresursi;• izrabotki <strong>na</strong> u~enicite;• obrabotka <strong>na</strong> podatocite;• zaklu~oci za istra`uvaweto;• podgotve<strong>na</strong> prezentacija <strong>na</strong> rezultatite.29 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
So pomo{ <strong>na</strong> portfolioto se postignuva:• standardizirano (usoglaseno) ocenuvawe <strong>na</strong> pridonesot<strong>na</strong> sekoj ~len <strong>na</strong> timot i <strong>na</strong> timot kako celi<strong>na</strong>:• razvoj <strong>na</strong> sposobnostite za socijal<strong>na</strong> komunikacija- slika za razvojot <strong>na</strong> kooperativnite ve{tini<strong>na</strong> u~enikot, kako {to se: tolerancija, sorabotka,po~ituvawe <strong>na</strong> tu|i mislewa;• podobruvawe <strong>na</strong> odnosot <strong>na</strong>stavnik - u~enik;• slika <strong>na</strong> aktivnostite <strong>na</strong> sekoj poedinec, <strong>na</strong> timot, <strong>na</strong>voda~ot <strong>na</strong> timot i <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavnikot.Literatura1. Bla`eva, A. i Чonteva, @. (2007). Prira~nik so rabotilniciza sovremeni i kreativni metodi za u~ewe i tehniki<strong>na</strong> u~ewe i osovremenuvawe <strong>na</strong> <strong>na</strong>stavata. Skopje: Maring2. Currie, C. et al. (2008). Inequalities In Young People’sHealth - HBSC Inter<strong>na</strong>tio<strong>na</strong>l Report - WHO Regio<strong>na</strong>l Officefor Europe3. Egumenovska, K. (2002). U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong> prekuavtenti~no u~estvo <strong>na</strong> mladite. Decata i niv<strong>na</strong>ta dobrosostojba,88-984. Simovska V,. Чe{larov M. (2001). Glasot <strong>na</strong> u~enicite-Prikazi <strong>na</strong> primeri od Makedonskata mre`a <strong>na</strong> u~ili{ta{to go u<strong>na</strong>preduvaat <strong>zdravjeto</strong>, Biro za razvoj <strong>na</strong> obrazovanieto,Skopje5. Unkovska, L. i Чonteva, @.. (2005). Koga mladiteeksperimentiraat so „rizici” (konsumirawe alkohol,pu{ewe tutun i ka<strong>na</strong>bis). Skopje: Malinska6. Unkovska, L. & Conteva, Z. (2004). Treating risk withoutthreatening children-Developmental approach to smokingin youth. Network News (The European Network of HealthPromoting Schools, 8, 17-197. Unkovska, L. , Georgievska, E. i Bla`eva, A. (Neobjavenprira~nik za <strong>na</strong>stavnici)8. „Zajaknuvawe <strong>na</strong> decata vo u~ilnica: Prira~nik za<strong>na</strong>stavnicite od osnovno obrazovanie” Centar zapsihosocijal<strong>na</strong> i kriz<strong>na</strong> akcija – CPKA Skopje9. Чonteva, @., Bla`eva, A. i Чe{larov, M. (2007). U~enicitekreatori <strong>na</strong> sopstvenoto zdravje i `ivot<strong>na</strong> sredi<strong>na</strong> vosvojot grad. Skopje: Juventashttp://www.freeinquiry.com/critical-thinking.htmlhttp://whqlibdoc.who.int/hist/official_records/constitution.pdfhttp://www.nichd.nih.gov/health/topics/reproductive_health.cfmhttp://www.who.int/topics/reproductive_health/en/http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs220/en/http://www.moh.gov.mkhttp://www.sakamdaz<strong>na</strong>m.org.mkhttp://www.euro.who.int/ENHPS30 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
PRILOZIПрилог бр. 1„Да се биде здрав значи....“Во првата колона со знакчето H означи ги тврдењата за кои сметаш дека се важен аспект од твоето здравје. Во вторатаколона со знакчето ! означи 6 тврдења за кои сметаш дека се најважен аспект на тоа што значи да се биде здрав.Тврдења Колона 1 Колона 2Да можам да трчам кога сакам без притоа да изгубам здивНикогаш да не ме боли ништо, освен да добијам мала настинкаили лесни болки во стомакот.Да можам добро да се сложувам со пријателите.Да јадам здрава храна.Да можам да ги изразувам моите чувства.Да се грижам за другите.Да не пушам.Да имам идеална тежина според мојата висина.Да можам редовно да вежбам.Да се грижам за околината.Да можам да избирам и да донесувам одлуки.Да чувствувам длабоко во себе дека сум ОК.Да можам да се прилагодам на различни ситуации во кои ќе се најдам.Да умеам да ја прифатам мојата осетливост/ранливост.Да го прифатам/сакам моето тело.Да умеам да побарам помош доколку ми е потребна.Да умеам да си земам одмор кога ми е потребно.(допиши)___________________________(допиши)___________________________31 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Прилог бр. 2. Лица - цртање експресија на емоцииOmraza Непријателство Бес Лутина32 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Прилог бр. 3. Листа на социјално прифатливи и неприфатливи начини на покажување агресивностПрифатливи начини на покажување агресивностДополни ја листата:1. Да напишам на лист хартија што ме лути, да гозгужвам, и да го фрлам!2. Да ја шутнам топката која ја нареков со името налицето што ме прави бесен, што е можно посилно!3. Кога чувствувам омраза да земам една перница пада удирам во неа!Неприфатливи начини на покажување агресивностДополни ја листата:1. Да ја скршам чашата на маса кога сум лут!2. Да & ги фрлам чевлите на сестра ми кога сумљубоморен!3. Да ги скинам панталоните на брат ми кога гомразам!4. Да бројам до 10 додека да ми помине лутината!Прилог бр. 4.I дел: Стратегија за унапредување на здравјетоПоставување цел/иСакам да постигнам: (на пр., зголемување на физичкатакондиција, зголемување/намалување на телеснататежина, намалување на бројот на часовите напразнопоминати покрај ТВ, компјутер, пронаоѓање или развивањена моето хоби/интереси, да се информирам/научам за...)Определување временска рамкаЌе ја остварам целта за период од - до - .Конкретизирање на целтаОпис на моменталната состојба и опис на посакуванатасостојба (на пр. во моментот јадам овошје само еднаш вонеделата, сакам да си создадам навика да јадам овошјесекој ден)Што може да го оневозможи остварувањето нацелта?Пример:- Мојата мрзеливост или заборавност.- Дома или на пазарот го нема овошјето што го сакам.Како да ги надминам препреките?Пример:- Ќе си направам потсетник и ќе ги замолам родителитеи пријателите да ме потсетуваат.- Ќе се обидам да внесам забава во моментите кога ќеми стане здодевно- Ќе се договорам со моите родители за неделнотопазарување и самата ќе учествувам во него.Кој може да ми помогне, да му биде поддршка?Пример:- Моите пријатели кои секогаш ќе ме потсетуваат.- Моите родители ќе се погрижат да има свежо овошјево домот.- Наставникот/наставничката која ќе ме поддржува.33 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
II дел - План за еден месецПример:Прва седмица – Три пати неделно да јадам мешаноовошје, минимум 250 гр дневно, да научам повеќе завитамините и како влијаат врз здравјето.Втора седмица – Да научам да подготвувам едноставнирецепти за овошни салати со омиленото сезонско овошје –да научам кои витамини најмногу ги има во моето омиленоовошје.Трета седмица – Да јадам овошје минимум по 250 грна ден. Да ги поттикнувам членовите на моето семејство ипријателите да ми се придружат во мојата овошна ужина.Четврта седмица – Барем два пати во неделата дапијам свеж сок наместо купен. Да ги анализирам искустватаи придобивките од воведувањето на овошјето во мојатаисхрана.План за седмицаОпис на конкретни задачи за секој ден од неделата.Пример:Понеделник – Да изедам едно јаболко или кое билодруго сезонско овошје како ужина.Вторник – Да изедам две јаболка (или кое било другосезонско овошје) во текот на денот како ужина.Среда – Да направам овошна салата со декорација засебе и за моето семејство.Четврток – Да понесам овошје во училиште.Петок – Наместо сок или чоколада да jadam барем двaразлични вида овошје во текот на денот.Сабота – Со пријателите да направиме забава соовошни коктели и шејкови.Недела- Да ги придружувам родителите на пазар ида го одберам омиленото овошје за десерт по неделниотручек.34 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Прилог бр. 5. Групен план на истражувањеТема:Датум:Цели:Улоги на членовите во тимот:Задачи и временска рамка:Извори на податоци:Очекувани тешкотии:Забелешка:35 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Прилог бр. 6. Индивидуален план на истражувањеИме и презиме:Тема:Датум:Улога во тимот:Што треба да направам? Временска рамка Со кого да соработувам?Каде и како ќе најдам информации? На какви бариери можам да наидам? Како ќе ги надминам?Забелешка:36 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Прилог бр. 7. Периодичен извештајИзвештај бр. 1 (2, 3, 4.....)Име и презиме:Тема:Датум:Преземени активности:Постигнати резултати:37 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Прилог бр. 8. Извештај од набљудувањетоИме и презиме на набљудувачот/набљудувачите:Кога се набљудува?Каде се набљудува?Што се набљудува?Детален опис:38 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
Прилог бр. 9. Лист за самоевалвацијаИме и презиме:Датум:Тема:Од истражувањето во проектот научив:Најинтересно за мене беше:Имав потешкотии со:Би сакал/а да научам повеќе за:39 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
40 | U<strong>na</strong>preduvawe <strong>na</strong> <strong>zdravjeto</strong>
ISBN 978-608-206-003-3