FAKULTET STROJARSTVA I BRODOGRADNJE3.8 FLORA I FAUNALokacija se <strong>na</strong>lazi u potpuno urbaniziranom području (industrijska i obrtnička zo<strong>na</strong>). Trenutno jepovrši<strong>na</strong> ograđe<strong>na</strong> i potpuno <strong>za</strong>ravnje<strong>na</strong>, te prekrive<strong>na</strong> šljunkom. Tek mjestimično <strong>na</strong> površinuizbijaju biljne vrste.Sve takve površine ne mogu se interpretirati s fitocenološkog gledišta, jer se <strong>na</strong> njima ne razvijatakav biljni pokrov koji bi trajao duže od jedne godine, već se slijedeće godine razvija neštodrugo. Na takvim površi<strong>na</strong>ma pridolaze ruderalne biljne vrste (smetlištarke) koje pripadajunitrofilnoj vegetaciji ali pridolaze <strong>na</strong> staništima izvan agrosfere (neobrađivane površine) ikorovske biljne vrste koje se javljaju u području agrosfere (obrađivane površine). Staništaruderalnih biljaka općenito su bogata mineralnim <strong>hr</strong>anjivima, <strong>na</strong>pose kalijem i fosforom, ali inekim drugim solima. Takva staništa su djelomično ili potpuno pod antropogenim utjecajem(blizi<strong>na</strong> <strong>na</strong>selja, putova, smetlišta, gradilišta i sl.).Veći<strong>na</strong> ruderalnih i korovskih biljaka su kozmopoliti, dok endemskih i reliktnih vrsta uopće nema.Na predmetnoj lokaciji možemo <strong>na</strong>ći divlju kupinu (Rubus caesius L.), obični pelin (Artemisiavulgaris L.), poljski osjak (Cirsium arvense (Scop) L.), obični kostriš (Senecio vulgaris L.), poljskimošnjak (Thlaspi arvense L.), veliki trputac (Plantago major L.) i mnoge druge.Životinjski svijet <strong>na</strong> lokaciji <strong>za</strong>stupaju različite vrste kukaca, miševa, štakora, uglavnom štetoči<strong>na</strong>,a nema niti jedne <strong>za</strong>štićene ili ugrožene vrste. Od ptičjih vrsta u prolazu se mogu vidjeti sivo-cr<strong>na</strong>vra<strong>na</strong> (Corvus corone cornix L.), vra<strong>na</strong> gačac (Corvus frugilegus L.) i svraka maruša (Pica picaL.) koje tu mogu svratiti u potrazi <strong>za</strong> <strong>hr</strong>anom.3.9 KRAJOBRAZPredmet<strong>na</strong> lokacija <strong>za</strong> izgradnju trgovačko-<strong>za</strong>bavnog centra <strong>Zagreb</strong> Mall <strong>na</strong>lazi se ujugoistočnom dijelu grada <strong>Zagreb</strong>, u pojasu sjeverno od rijeke Save, u gradskoj četvrti Žitnjak,lokacija je <strong>za</strong>pušte<strong>na</strong> neobrađe<strong>na</strong> površi<strong>na</strong>. Predmetno područje <strong>za</strong>hvata je ravan teren,prostorno definiran nižim stambenim objektima sa svoje istočne strane, dok je s južne stranedefiniran industrijskim objektima. Zbog domi<strong>na</strong>cije plohe (<strong>za</strong>puštene poljoprivredne površine),cijeli prostor je izrazito otvoren i vizualno izložen, posebno s Radničke ceste. Vizual<strong>na</strong> vrijednostcijeloga prostora je mala. O<strong>na</strong> proizlazi iz njegove velike otvorenosti i izloženosti pogledima, temale <strong>kompleks</strong>nosti i strukturne jednoličnosti. Naime, <strong>za</strong>puštanjem poljoprivredne proizvodnjeprostor je izgubio <strong>na</strong> svojoj <strong>kompleks</strong>nosti (različite kulture) i strukturnoj raščlanjenosti, koju jeuglavnom činila parcelacija oranica.3.10 PEDOLOŠKE KARAKTERISTIKE PROSTORALokacija <strong>za</strong>hvata je neobrađe<strong>na</strong> <strong>za</strong>pušte<strong>na</strong> pošljunče<strong>na</strong> površi<strong>na</strong> i nije definira<strong>na</strong> kaopoljoprivredno tlo. Vrijednost tla ove lokacije proteklim je aktivnostima izgubila svojupoljoprivrednu vrijednost.Temeljem provedenih istražnih radova <strong>na</strong> lokaciji <strong>za</strong>hvata može se utvrditi da je tlo je <strong>na</strong>predmetnoj lokaciji horizontalno uslojeno, generalno prevladava šlju<strong>na</strong>k te se njime protežeproslojak gline CI debljine 70 –etak cm <strong>na</strong> dubini oko 7, 50 m, a tlo se može svrstati u tlo I.kategorije.STUDIJA UTJECAJA NA OKOLIŠ ZA TRGOVAČKO-ZABAVNI KOMPLEKS ZAGREB MALL 41
FAKULTET STROJARSTVA I BRODOGRADNJE3.11 STANOVNIŠTVOPrema popisu stanovništva iz 2001. godine grad <strong>Zagreb</strong> ima 779.145 stanovnika, i to 415.153žene i 363.992 muškarca. Šire gradsko područje okuplja više od milijun stanovnika. Prosječ<strong>na</strong>starost stanovnika je 39,7 godi<strong>na</strong>. Najveće gradske četvrti su: Trešnjevka (više od 120 000stanovnika), Novi <strong>Zagreb</strong> (više od 110 000 stanovnika) i Dubrava (blizu 100 000 stanovnika). Popopisu stanovništva iz 1991. godine, <strong>na</strong>seljeno mjesto <strong>Zagreb</strong> imalo je 706,770 stanovnika.Ukoliko se razmatra mikrolokacija, <strong>na</strong>jz<strong>na</strong>čajniji udio stanovništva koje je smješteno u obiteljskimkućama <strong>na</strong>lazi se <strong>na</strong> 200-300 m istočno od lokacije <strong>za</strong>hvata i to <strong>na</strong>selje Ko<strong>za</strong>ri bok koje je diogradske četvrti Pešćenica-Žitnjak. U ovom <strong>na</strong>selju obitava 3.000 do 4.000 stanovnika. Nasjevernoj, <strong>za</strong>padnoj i južnoj strani <strong>na</strong>laze se industrijski objekti.Neposredno uz granicu istočne strane lokacije <strong>za</strong>hvata <strong>na</strong>lazi se cca 5 stambenih objekata.3.12 BUKASLIKA 28. Kretanje stanovništva grada <strong>Zagreb</strong>a od 1953 do 2001Planira<strong>na</strong> lokacija gradnje smješte<strong>na</strong> je unutar gospodarske zone koja se prostire <strong>na</strong> šire okolnopodručje južno i <strong>za</strong>padno. Sa sjeverne strane, parcela graniči sa zonom infrastrukturnih sustava, saistočne strane sa zo<strong>na</strong>ma gospodarske <strong>na</strong>mjene u sjevernom, mješovite - pretežito stambene <strong>na</strong>mjeneu središnjem te mješovite - pretežito poslovne <strong>na</strong>mjene u južnom dijelu.Domi<strong>na</strong>ntni izvori buke su promet gradskim prometnicama koje sa tri strane okružuju parcelu <strong>za</strong>hvata,Ka<strong>na</strong>lski put sa sjeverne, Koledovči<strong>na</strong> sa <strong>za</strong>padne i Radnička cesta sa jugo<strong>za</strong>padne strane te postojećigospodarski objekti smješteni <strong>na</strong> okolnim parcelama.Postojeće opterećenje okoliša bukom utvrđeno je mjerenjem buke tijekom dnevnog i noćnog razdoblja<strong>na</strong> dvije mjerne točke u vanjskom prostoru <strong>na</strong> istočnoj granici <strong>za</strong>hvata te dodatno <strong>na</strong> <strong>za</strong>padnoj granicistambenog dijela <strong>na</strong>selja Ko<strong>za</strong>ri Bok, o čemu je sastavljen izvještaj (N-08043 / kolovoz 2008., "Sonus"d.o.o.).STUDIJA UTJECAJA NA OKOLIŠ ZA TRGOVAČKO-ZABAVNI KOMPLEKS ZAGREB MALL 42