Eudontomyzon mariae - Center za kartografijo favne in flore
Eudontomyzon mariae - Center za kartografijo favne in flore
Eudontomyzon mariae - Center za kartografijo favne in flore
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong>ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogomconacije Natura 2000 območja Goričko(SI3000221)Zasnova conacij izbranih Natura 2000 območij (7174201-01-01-0002)(Phare čezmejno sodelovanje Slovenija-Avstrija 2003)Ta dokument je bil pripravljen ob f<strong>in</strong>ančni pomoči Evropske unije. Za vseb<strong>in</strong>o tega dokumenta je izključno odgovoren<strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong> <strong>in</strong> <strong>za</strong>nj v nobenem primeru ne velja, da odraža stališče Evropske unije.Projekt delno f<strong>in</strong>ancira Evropska unija.Izvajalec:<strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>Antoličičeva 1SI-2204 Miklavž na Dravskem poljuVodja projekta:Marta Jakopič, univ. dipl. biol.Recenzent:dr. Franc JanžekovičDatum:<strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>Direktor25.9.2006 Mladen Kotarac, univ. dipl. biol.
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)2SEZNAM DELOVNE SKUPINE<strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>Antoličičeva 1, SI-2204 Miklavž na Dravskem poljuMarijan Govedič, univ. dipl. biol.Ali Šalamun, abs. biol.Priporočen nač<strong>in</strong> citiranja:Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skegapotočnega piškurja (<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območjaGoričko (SI3000221). Zasnova conacij izbranih Natura 2000 območij (7174201-01-01-0002) (Phare čezmejno sodelovanje Slovenija-Avstrija 2003). <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong><strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju. 32 str., digitalne priloge.Sestavni del poročila je CD s poročilom v pdf obliki ter digitalnimi podatki v ESRI Shape(shp) obliki.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)3KAZALOKAZALO .............................................................................................................3KAZALO SLIK.....................................................................................................4CILJI PROJEKTNE NALOGE ...............................................................................6POVZETEK REZULTATOV ...................................................................................61 UVOD..............................................................................................................72 OPIS OBMOČJA ..............................................................................................93 METODE........................................................................................................103.1 Vzorčenje.......................................................................................................103.2 Conacija.........................................................................................................104 REZULTATI ...................................................................................................124.1 Ukraj<strong>in</strong>ski potočni piškur (<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>).............................................124.1.1 Ekologija vrste .................................................................................................. 134.1.2 Predlog conacije................................................................................................ 144.1.3 Varstveni cilji <strong>in</strong> usmeritve.................................................................................. 154.1.4 Predlog monitor<strong>in</strong>ga <strong>in</strong> nadaljnjih raziskav ........................................................... 154.2 Pezdirk (Rhodeus amarus) ..............................................................................164.2.1 Ekologija vrste .................................................................................................. 164.2.2 Predlog conacije................................................................................................ 174.2.3 Varstveni cilji <strong>in</strong> usmeritve.................................................................................. 194.2.4 Predlog monitor<strong>in</strong>ga .......................................................................................... 194.3 Navadna nežica (Cobitis elongatoides) .............................................................194.3.1 Ekologija vrste .................................................................................................. 194.3.2 Predlog conacije................................................................................................ 204.3.3 Varstveni cilji <strong>in</strong> usmeritve.................................................................................. 214.3.4 Predlog monitor<strong>in</strong>ga .......................................................................................... 215 RAZPRAVA....................................................................................................235.1 Kvaliteta habitata............................................................................................235.2 Varstvene usmeritve <strong>in</strong> cilji..............................................................................255.3 Monitor<strong>in</strong>g <strong>in</strong> ocena stanja ..............................................................................276 VIRI..............................................................................................................29© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)4KAZALO SLIKSlika 1: Predlog pSCI območij <strong>za</strong> ribe na Goričkem (povzeto po BERTOK ET AL. 2003). .................... 8Slika 2: Porečja na Goričkem. .................................................................................................. 9Slika 3: Vzorčna mest rib na Goričkem v letih 2005-2006 v okviru projekta “Zasnova conacijizbranih Natura 2000 območij”........................................................................................ 11Slika 4: Razširjenost ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja (<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) v Sloveniji (viripodatkov: BERTOK ET AL. 2003, podatkovna zbirka CKFF, ta študija). Rumeno so označenipodatki zbrani v okviru projekta Phare "Zasnova conacij izbranih Natura 2000 območij" naobmočju Goričkega <strong>in</strong> reke Gračnice................................................................................ 12Slika 5: Habitat piškurja na Goričkem: Adrijanski potok (levo), Dolenski potok (desno) z označenimmikrohabitatom (rdeče). ................................................................................................ 13Slika 6: Osrednje območje ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja (<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) na območjuNatura 2000 Goričko (SI3000221)................................................................................... 14Slika 7: Razširjenost pezdirka (Rhodeus amarus) v Sloveniji. Rumeno so označeni podatki zbrani vletu 2006 v okviru projekta "TRUD – trajnostno upravljenje območja reke Drave" <strong>in</strong> projekta"Zasnova izbranih Natura 2000 območij" (Program Phare čezmejnega sodelovanja Slovenija /Avstrija 2003 (Čezmejno ohranjanje biotske raznovrstnosti <strong>in</strong> trajnostni razvoj) (viri podatkov:BERTOK ET AL. 2003, podatkovna zbirka CKFF, ta študija).................................................... 16Slika 8: Poznana razširjenost potočnega škržka (Unio crassus) na Goričkem (VAUPOTIČ 2006). ..... 17Slika 9: Dolenski (levo) <strong>in</strong> Kobiljski potok (desno) kjer smo našli pezdirka. ................................. 18Slika 10: Osrednje območje pezdirka (Rhodeus amarus) na območju Natura 2000 Goričko(SI3000221). ................................................................................................................ 18Slika 11: Navadna nežica (Cobitis elongatoides). ..................................................................... 20Slika 12: Najdbe navadne nežice (Cobitis elongatoides) <strong>in</strong> predlog conacije. .............................. 21Slika 13: Tudi na nekaterih reguliranih odsekih reke Ledave so primerni mikrohabitati (rdeče) <strong>za</strong>navadno nežico (Cobitis elongatoides)............................................................................. 22Slika 14: Več<strong>in</strong>a reguliranih odsekov je neprimernih <strong>za</strong> navadno nežico (Cobitis elongatoides) saj vnjih ni pogojev <strong>za</strong> nastanek primernih mikrohabitatov....................................................... 22Slika 15: Delež gozda <strong>in</strong> število hiš na Goričkem. ..................................................................... 23Slika 16: Površ<strong>in</strong>e v 5 metrskem pasu od brež<strong>in</strong>e potokov; zeleno - obrežna lesna vegetacija, rdeče- kmetijske površ<strong>in</strong>e). .................................................................................................... 24Slika 17: Drče v Veliki Krki so še <strong>za</strong>dnji ostanki nekdanjih regulacij............................................ 25Slika 18: Mreža mlak na Goričkem.......................................................................................... 26© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)5Slika 19: Upravljanje z Natura 2000 območji ne bi smelo poznati državnih meja, kot je to na VelikiKrki, kjer so z obrežno lesno vegetacijo porasle brež<strong>in</strong>e Velike Krke 2 m pred Madžarsko mejo(levo), <strong>in</strong> gole pokošene brež<strong>in</strong>e tik <strong>za</strong> mejno črto (desno) (foto 15.8.2006) ....................... 27© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)6CILJI PROJEKTNE NALOGEUgotoviti razširjenost kvalifikacijskih vrst rib <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) na Natura 2000 območju Goričko (SI3000221) <strong>in</strong> podati predlogconacije <strong>za</strong> kvalifikacijske vrste rib <strong>in</strong> piškurja.POVZETEK REZULTATOVNa Goričkem smo evidentirali obe kvalifikacijski vrsti, ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) <strong>in</strong> pezdirka (Rhodeus amarus), dodatno pa smo še <strong>za</strong>beležil<strong>in</strong>avadno nežico (Cobitis elongatoides).Glede na podatke zbrane v okviru te študije <strong>in</strong> druge dostopne podatke ukraj<strong>in</strong>skipotočni piškur na Goričkem poseljuje potok Lukaj, Grački potok, Mačkovski potok,Andrejski potok, Malo Krko, Veliko Krko s pritokoma Adrijanski <strong>in</strong> Peskovski potok terDolenski potok. Zaradi ogroženosti piškurja smo v osrednje območje vključili vse potoke.Pezdirk je razširjen v Ledavi, Veliki Krki, Mali Krki, Dolenskem potoku ter Kobiljskem <strong>in</strong>Gračkem potoku. Te potoke smo uvrstili v osrednje območje.Navadno nežico smo odkrili na 10 lokacijah v Veliki Krki <strong>in</strong> Dolenskem potoku, v Ledavi<strong>in</strong> v Beznovskem potoku. Na osnovi rezultatov predlagamo, da se tudi navadno nežicouvrsti med kvalifikacijske vrste <strong>za</strong> območje Natura 2000 Goričko (SI3000221).Za vse vrste rib <strong>in</strong> piškurja vplivno območje smiselno predstavljajo vsa porečja pritokovosrednjega območja posamezne vrste. S tem je <strong>za</strong>jeto območje potencialneganeposrednega vpliva na kvaliteto vode. Celotna vplivna območja smo <strong>za</strong>to po 9. členuUredbe o posebnih varstvenih območjih (Ur.l. RS 49/04, 110/04) predlagali kot "notranjaobmočja (cona)", kjer je posamezne vrste treba upoštevati pri presojah sprejemljivosti po8. členu Uredbe.Za vsako vrsto je podan predlog monitor<strong>in</strong>ga <strong>in</strong> varstvene usmeritve.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)71 UVODRepublika Slovenija je bila v skladu z Direktivo Sveta Evrope 92/43/EGS o ohranjanjunaravnih habitatov ter prosto živečih živalskih <strong>in</strong> rastl<strong>in</strong>skih vrst (Direktiva o habitatih),dolžna opredeliti posebna varstvena ali Natura 2000 območja. Eno izmed takšihpredlaganih območih je bilo tudi Goričko.Za območje pSCI Goričko (SI3000221), v nadaljevanju Natura 2000 Goričko, sta bili meddrugimi opredeljeni tudi kvalifikacijski vrsti ribe <strong>in</strong> piškurja:- pezdirk (Rhodeus sericeus amarus)- potočni piškurji (<strong>Eudontomyzon</strong> spp.)Glede na strokovne podlage (BERTOK ET AL. 2003) so bili izhodiščni predlogi območij(slika 1):- Mačkovski potok (34,67 ha): ukraj<strong>in</strong>ski potočni piškur (<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>)- Peskovski potok (25,37 ha): ukraj<strong>in</strong>ski potočni piškur (<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>)- Velika Krka pri Krplivniku (2,12 ha): ukraj<strong>in</strong>ski potočni piškur (<strong>Eudontomyzon</strong><strong>mariae</strong>), pezdirk (Rhodeus sericeus amarus).V Strokovnih podlagah (BERTOK ET AL. 2003) je omenjena tudi navadna nežica (Cobitistaenia) iz Male Krke <strong>in</strong> Bukovniškega potoka, ki pa ni bila predlagana kot kvalifikacijskavrsta.Navadna nežica, od leta 1997 (KOTTELAT 1997) kot Cobitis elongatoides je v Direktivi ohabitatih obravnavana kot Cobitis taenia, pezdirk, danes Rhodeus amarus, pa kotRhodeus sericeus amarus. Cobitis elongatoides je bila leta 1969 opisana kot podvrstaCobitis taenia elongatoides (BACESCU & MAIER 1969). Navadno nežico <strong>za</strong>to v nadaljevanjuobravnavamo kot Cobitis elongatoides.Prvič so bili podatki o ribah Goričkega zbrani leta 2001 (KRYŠTUFEK & KOTARAC 2001). Žetakrat se je izka<strong>za</strong>lo, da so podatki <strong>za</strong> območje zelo skopi. Več<strong>in</strong>a podatkov je izvirala izštudij pove<strong>za</strong>nih z gradnjo železnice Murska Sobota – Hodoš (POVŽ 1996, POBOLJŠAJ ET AL.2001, 2002). Takrat so bile tudi uradno potrjene vitalne populacije ukraj<strong>in</strong>skih potočnihpiškurjev v Mačkovskem <strong>in</strong> Peskovskem potoku ter v Veliki Krki. Drugi literaturni viri ribeGoričkega omenjajo le posredno (npr. POVŽ 1987). Druga biološka vzorčenja rib naobmočju Goričkega vsaj po našem vedenju do leta 2005 niso bila opravljena.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)8Slika 1: Predlog pSCI območij <strong>za</strong> ribe na Goričkem (povzeto po BERTOK ET AL. 2003).© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)92 OPIS OBMOČJACelotno območje Goričkega spada v porečje reke Mure, ki je na Goričkem razdeljeno vveč manjših porečij (slika 2). Zahodno mejo z Avstrijo tvori reka Kučnica, ki se izliva vreko Muro pri Gornji Radgoni. Največje je porečje Ledave, ki obsega večji del <strong>za</strong>hodnegaGoričkega. V Ledavo se izlivajo tudi vsi potoki, ki tečejo iz severa proti jugu. Drugonajvečje je porečje Velike Krke na SV Goričkega. Velika Krka se na skrajnem vzhodnemkoncu Slovenije izliva v reko Ledavo, tik pred njenim izlivom v Muro. Najmanjše je porečjeMale Krke, ki ju v Sloveniji tvorita potok Curek <strong>in</strong> Mala Krka. Potok Curek se nato naMadžarskem izliva v Malo Krko, le ta pa potem v Veliko Krko.Goričko, kot pove že ime, je gričevnat svet. Glede na relief več<strong>in</strong>a potokov teče v smerisever-jug (porečje Ledave), ostali pa v smeri vzhod-<strong>za</strong>hod (slika 2). Več<strong>in</strong>a potokov vporečju Ledave se v Ledavo izliva nekaj kilometrov južneje od Goričkega v ravn<strong>in</strong>skempredelu.Slika 2: Porečja na Goričkem.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)103 METODE3.1 VzorčenjeZ vzorčenjem smo poskušali na eni strani enakomerno pokriti celotno Goričko <strong>in</strong> hkratipridobiti natančne podatke o razširjenosti kvalifikacijskih vrst na že znanih območjihrazširjenosti (slika 1, 3).Vzorčenje na Veliki Krki, Peskovskem <strong>in</strong> Mačkovskem potoku smo prilagodili obstoječimpodatkom. Predvsem nas je <strong>za</strong>nimala razširjenost kvalifikacijskih vrst, <strong>za</strong>to smo omenjenepotoke vzorčili v smeri gorvodno glede na obstoječe podatke. Na ta nač<strong>in</strong> je najlažjeugotovili razširjenost v celotnem porečju. Delo je bilo usmerjeno v odkritje čim večjegaštevila novih najdišč vrst, ki bodo služila kot podlaga <strong>za</strong> conacijo.Vzorčenje v ostalih potokih na Goričkem smo opredelili glede na primernost znanihhabitatov (obrežna vegetacija, glob<strong>in</strong>a vode, substrat, onesnaženost) <strong>za</strong> piškurja, pezdirka<strong>in</strong> nežico. Slednjo vrsto smo vključili, ker jo <strong>za</strong> Goričko navajajo BERTOK ET AL. (2003).Potokov, ki glede na hidromorfološke parametre niso bili primerni, nismo vzorčili (zgornjitok Lukaja, Kučnica, pritoki Ledave na JV Goričkega).Več<strong>in</strong>o potokov smo vzorčili z metodo elektroizlova, nekatere, predvsem manjše potoke,pa tudi z mrežo. Skupaj smo ribe vzorčili na 54 vzorčnih mestih (slika 3, priloga 1).Velikosti populacij obravnavanih vrst ni možno podati, ker je bilo vzorčenje kvalitativno<strong>in</strong> usmerjeno v čim večje število vzorčnih mest.3.2 ConacijaKot osnovo <strong>za</strong> pripravo conacije smo upoštevali že obstoječe podatke (KRYŠTUFEK &KOTARAC 2001, POBOLJŠAJ ET AL. 2001, 2002) podatke iz strokovnih podlag (BERTOK ET AL.2003) <strong>in</strong> podatke te študije. Kot osrednje območje vrst smo opredelili vodno telo <strong>in</strong>obrežni pas. Smiselno smo pri nekaterih vrstah osrednje območje razdelili na območje Akjer je habitat v stanju ugodne ohranjenosti <strong>in</strong> cono B, kjer je habitat v stanju manjugodne ohranjenosti.Kot vplivno območje smo določili celotna porečja osrednjih območij.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)11Slika 3: Vzorčna mest rib na Goričkem v letih 2005-2006 v okviru projekta “Zasnova conacijizbranih Natura 2000 območij”.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)124 REZULTATINa Goričkem smo evidentirali obe kvalifikacijski vrsti (ukraj<strong>in</strong>ski potočni piškur, pezdirk)dodatno pa smo še evidentirali navadno nežico. Na osnovi rezultatov predlagamo, da setudi navadno nežico uvrsti med kvalifikacijske vrste <strong>za</strong> območje Natura 2000 Goričko(SI3000221).4.1 Ukraj<strong>in</strong>ski potočni piškur (<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>)Vrsto smo v okviru vzorčenj registrirali na 18 novih lokacijah (slika 4, 5) <strong>in</strong> jo v letu2006 potrdili na nekaterih že znanih lokacijah v Veliki Krki, Peskovskem <strong>in</strong> Mačkovskempotoku. Skupaj s podatki zbranimi do leta 2003 (BERTOK ET AL. 2003), ter drugimi podatkiiz zbirke CKFF, je tako <strong>za</strong> Goričko znanih 39 najdišč ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja.Slika 4: Razširjenost ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja (<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) v Sloveniji (viripodatkov: BERTOK ET AL. 2003, podatkovna zbirka CKFF, ta študija). Rumeno so označeni podatkizbrani v okviru projekta Phare "Zasnova conacij izbranih Natura 2000 območij" na območjuGoričkega <strong>in</strong> reke Gračnice.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)134.1.1 Ekologija vrsteUkraj<strong>in</strong>ski potočni piškur živi v rekah <strong>in</strong> potokih, v odsekih z naravnimi brež<strong>in</strong>ami.Zadržuje se ob dnu, <strong>za</strong>rit v mulju. Lič<strong>in</strong>ke se hranijo s kremenastimi algami <strong>in</strong> detritom(herbivor, detritivor). Lič<strong>in</strong>ke živijo 4-5 ali celo 6 let. Nato se v 4-5 tednih preobrazi, nakartraja še 9-10 mesecev preden se prične drstiti. Drsti se aprila <strong>in</strong> maja na peščenem aliprodnatem dnu v toku na glob<strong>in</strong>i 0,2-0,3 m (vse povzeto po BERTOK ET AL. 2003).Vrsto smo vedno našli v odsekih potokov z mivkastim dnom. Sloj mivke, kamor so bile<strong>za</strong>r<strong>in</strong>jene lič<strong>in</strong>ke, je bil ponavadi debel najmanj 5 cm, pogosto tudi do 30 cm. Običajno sotakšne lokacije tik ob bregu, hitrost toka pa je lokalno manjša, saj le ta omogoča usedanje<strong>in</strong> preprečuje odnašanje. Na mestu najdb so bile brež<strong>in</strong>e <strong>za</strong>raščene z obrežno lesnovegetacijo (slika 5). Lič<strong>in</strong>ke piškurjev smo našli tudi v zelo majhnih pritokih, ki so navidezpremajhni tako <strong>za</strong> ribe kot piškurje. V potokih, kjer smo našli lič<strong>in</strong>ke piškurjev, so navmesnih odsekih z nekoliko hitrejšim tokom primerna mesta <strong>za</strong> drst. V reguliranihosončenih potokih brez obrežne lesne vegetacije, kjer so prisotne vodne rastl<strong>in</strong>e, piškurjevnismo našli.Slika 5: Habitat piškurja na Goričkem: Adrijanski potok (levo), Dolenski potok (desno) z označenimmikrohabitatom (rdeče).© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)144.1.2 Predlog conacijeGlede na podatke zbrane v okviru te študije <strong>in</strong> druge dostopne podatke piškurjiposeljujejo naslednje potoke na Goričkem (slika 6):- Lukaj,- Grački potok,- Mačkovski potok,- Andrejski potok,- Mala Krka,- Velika Krka s pritokoma Adrijanski <strong>in</strong> Peskovski potok,- Dolenski potok.Zaradi ogroženosti piškurja smo v osrednje območje vključili vse potoke (slika 6). Vvseh potokih je habitat v stanju manj ugodne ohranjenosti. To se kaže v onesnaževanjupotokov, odstranjeni obrežni lesni vegetaciji <strong>in</strong> regulacijah potokov, kar pa vse vodi vfragmentacijo habitata. V nekaterih potokih (Dolenski, Lukaj) smo piškurje našli samo naeni lokaciji, vendar pa je habitat v teh potokih, predvsem obrežna vegetacija <strong>in</strong> substrat vnekaterih delih, še vedno primeren <strong>in</strong> lahko ob uč<strong>in</strong>kovitih varstvenih ukrepih omogočirazvoj vitalnejših populacij. Prav tako glede deleža pregledanih potokov <strong>in</strong> mreže potokovna Goričkem ocenjujemo, da so piškurji verjetno prisotni tudi v nekaterih drugih potokih.Slika 6: Osrednje območje ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja (<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) na območjuNatura 2000 Goričko (SI3000221).© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)15Kot osrednjo cono smo opredelili potoke skupaj z brež<strong>in</strong>o (vodno zemljišče) <strong>in</strong> obrežnolesno vegetacijo. Slednja je poleg primernega substrata v potoku nujen strukturni elementhabitata vrste, saj ustvarja senco, koren<strong>in</strong>ski sistem dreves pa v vodi upočasnjuje tok <strong>in</strong> stem omogoča usedanje f<strong>in</strong>ejšega substrata v katerem živijo piškurji.Vplivno območje smiselno predstavljajo vsa porečja pritokov osrednjega območja vrste.S tem je <strong>za</strong>jeto območje potencialnega neposrednega vpliva na kvaliteto vode. Kljub temuda se piškurji ne selijo na daljše razdalje, so predvsem vsi pritoki osrednje cone drstitvenihabitat piškurjev <strong>in</strong> jih je <strong>za</strong>to potrebno upoštevati pri presojah vplivov različnih posegov.Celotno vplivno območje <strong>za</strong>to po 9. členu Uredbe o posebnih varstvenih območjih (Ur.l.RS 49/04, 110/04) predlagamo kot "notranje območje (cona)" vrste (slika 6), kjer jeukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja treba upoštevati pri presojah sprejemljivosti po 8. členuUredbe.4.1.3 Varstveni cilji <strong>in</strong> usmeritveZa doseganje varstvenih ciljev predlagamo naslednje ukrepe:- preprečiti nadaljnje regulacije potokov <strong>in</strong> odstranjevanje obrežne lesne vegetacije,- preprečiti vnos hranil (gnojila, neurejena kanali<strong>za</strong>cija) v potoke,- zmanjševanje fragmentacije habitata: regulirane odseke je potrebno (a) prepustit<strong>in</strong>aravnemu <strong>za</strong>raščanju <strong>in</strong> (b) urediti prehodnost velikih pregrad na Goričkem (jezHodoškega <strong>in</strong> Ledavskega jezera).4.1.4 Predlog monitor<strong>in</strong>ga <strong>in</strong> nadaljnjih raziskavV nadaljevanju je potrebno preveriti ali so populacije v pritokih Ledave na Goričkemizolirane ali pa obstaja pove<strong>za</strong>va med njimi preko reke Ledave. Zato so nujne raziskaverazširjenosti ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja tudi izven Goričkega <strong>in</strong> v Ledavi.Zaradi velikosti območja predlagamo dvotirno organi<strong>za</strong>cijo monitor<strong>in</strong>ga:- v potokih, kjer smo piškurje našli le na nekaj lokacijah, predlagamo vsakoletnavzorčenja. Predsem <strong>za</strong>radi majhnosti <strong>in</strong> izoliranosti so te populacije najbolj izpostavljenerazličnim vplivom. Vzorčenje naj poteka na lokacijah, kjer so bili piškurji potrjeni, kot tudidolvodno.- v ostalih potokih predlagamo monitor<strong>in</strong>g na 5 let. Vzorčenje naj poteka nanaključno izbranih lokacijah, kjer pa je prisotnost piškurja bila že potrjena. Obveznomorajo biti vključene najbolj gorvodne <strong>in</strong> dolvodne lokacije.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)164.2 Pezdirk (Rhodeus amarus)V okviru strokovnih podlag je <strong>za</strong> pezdirka bila predlagana Velika Krka pri Krplivniku.Vrsto smo ugotovili tudi na drugih lokacijah na Goričkem, predvsem v reki Ledavi <strong>in</strong> MaliKrki, kjer smo jo našli skoraj na vseh vzorčnih mestih, skupaj na 10 lokacijah. Vrsta je vSloveniji vsekakor bolj pogosta, kot je njena znana razširjenost (slika 7).Slika 7: Razširjenost pezdirka (Rhodeus amarus) v Sloveniji. Rumeno so označeni podatki zbrani vletu 2006 v okviru projekta "TRUD – trajnostno upravljenje območja reke Drave" <strong>in</strong> projekta"Zasnova izbranih Natura 2000 območij" (Program Phare čezmejnega sodelovanja Slovenija /Avstrija 2003 (Čezmejno ohranjanje biotske raznovrstnosti <strong>in</strong> trajnostni razvoj) (viri podatkov:BERTOK ET AL. 2003, podatkovna zbirka CKFF, ta študija).4.2.1 Ekologija vrstePezdirk se drsti od aprila do maja v stoječih ali počasi tekočih vodah, kjer živijo školjkeiz rodu škržkov (Unio spp.) ali brezzobk (Anodonta spp.), ki so ključnega pomena <strong>za</strong>obstoj pezdirka. Samica nameč odlaga ikre v školjke. Zarod ostane v školjki do <strong>za</strong>četkahranjenja. t.j. približno 3-4 tedne. Hrani se z rastl<strong>in</strong>skim <strong>in</strong> živalskim planktonom, zmaloščet<strong>in</strong>ci <strong>in</strong> ostanki rastl<strong>in</strong> (herbivor, <strong>in</strong>sektivor) (vse povzeto po BERTOK ET AL. 2003).© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)17Pezdirki se drstijo že v svojem drugem letu (1+) starosti. BARANESCU (1999) kotoptimalni habitat <strong>za</strong> vrsto navaja vodo s temperaturo 15-21° C.V Sloveniji je pezdirk razširjen v zelo različnih tipih voda. Najdemo ga v večjih rekah,jarkih <strong>in</strong> manjših potokih. V tako različnih habitatih živijo tudi različne vrste školjk. NaGoričkem ocenjujemo, da je pezdirk ve<strong>za</strong>n predvsem na razširjenost potočnega škržka(Unio crassus). Slednji je bil ugotovljen tudi na več<strong>in</strong>i vzorčnih mest (slika 9), kjer je bilnajden pezdirk. Na Goričkem smo pezdirka našli v zelo različnih tipih potokov, takoreguliranih kot nereguliranih. Kaže da je glavni dejavnik obstoja vrste prisotnost školjke <strong>in</strong>s tem tisti hidromorfološki dejavniki, ki pogojujejo prisotnost škržka. Ocenjujemo pa, daobstjajo tudi drugi dejavniki, ki pogojujejo razširjenost pezdirka, ki pa nam <strong>za</strong>enkrat nisoznani.Slika 8: Poznana razširjenost potočnega škržka (Unio crassus) na Goričkem (VAUPOTIČ 2006).4.2.2 Predlog conacijeGlede na podatke zbrane v okviru te študije <strong>in</strong> druge dostopne podatke je pezdirkrazširjen v Ledavi, Veliki Krki, Mali Krki, Dolenskem potoku ter Kobiljskem <strong>in</strong> Gračkempotoku (slika 10). Vsi potoki, kjer smo našli pezdirka so v stanju manj ugodneohranjenosti, saj so vsi regulirani.Kot osrednje območje (slika 10), smo določili potoke, kjer smo pezdirka našli vsaj nadveh lokacijah v potoku. Vplivno območje smiselno predstavljajo vsa porečja pritokovosrednjega območja vrste. S tem je <strong>za</strong>jeto tudi območje neposrednega vpliva na kvalitetovode tako na pezdirka kot na školjke.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)18Vplivno območje <strong>za</strong>to po 9. členu Uredbe o posebnih varstvenih območjih (Ur.l. RS49/04, 110/04) predlagamo kot "notranje območje (cona)" vrste, kjer je <strong>za</strong> pezdirka trebaupoštevati pri presojah sprejemljivosti po 8. členu Uredbe.Slika 9: Dolenski (levo) <strong>in</strong> Kobiljski potok (desno) kjer smo našli pezdirka.Slika 10: Osrednje območje pezdirka (Rhodeus amarus) na območju Natura 2000 Goričko(SI3000221).© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)194.2.3 Varstveni cilji <strong>in</strong> usmeritveVarstveni cilji <strong>za</strong> pezdirka so:- ohranitev habitata pezdirka <strong>in</strong> ohranitev habitata školjk, v katere odlaga ikre.4.2.4 Predlog monitor<strong>in</strong>gaOsebki pezdirka običajno ne živijo več kot tri leta (BARANESCU 1999), <strong>za</strong>to predlagamoda se izvaja monitor<strong>in</strong>g najmanj enkrat na tri leta. Predlagamo tudi izlove na mestih, kjerpezdirk ni bil najden, najdene pa so bile sladkovodne školjke.4.3 Navadna nežica (Cobitis elongatoides)Navadno nežico smo odkrili na 10 lokacijah v Veliki Krki <strong>in</strong> Dolenskem potoku, v Ledavi<strong>in</strong> v Beznovskem potoku (slika 12). Na odsekih, kjer smo jo našli, je bila prisotna v večjemštevilu <strong>in</strong> na vseh vzorčenih lokacijah. Zato predlagamo da se vrsto uvrsti kotkvalifikacijsko <strong>za</strong> območje Goričkega.4.3.1 Ekologija vrsteNavadna nežica naseljuje počasi tekoče <strong>in</strong> stoječe vode, kjer <strong>za</strong>rita je v muljasto,mivkasto ali peščeno dno, ponavadi ob brež<strong>in</strong>ah. Najdemo jo v manjših potočkih speščenim dnom, v mrtvicah <strong>in</strong> rečnih rokavih. Hrani se z drobnimi vodnimi nevretenčarji <strong>in</strong>rastl<strong>in</strong>skimi ostanki, ki jih pobira po dnu vodotokov. Spolno dozori v 2. letu starosti. Drstise od aprila do junija na peščenem dnu, kjer ikre odlaga na potopljene rastl<strong>in</strong>e <strong>in</strong> koren<strong>in</strong>edreves (fitofilna drstnica) (vse povzeto po BERTOK ET AL. 2003).© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)20Vrsto smo registrirali v odsekih potokov s počasnejšim tokom <strong>in</strong> sedimentom. Vprimerjavi z mikrohabitatom piškurja so bile nežice <strong>za</strong>rite v bolj mivkast oziroma mestomamuljast substrat kot pa piškurji (slika 13). Nežic nikoli jih nismo našli na istih mestih kotpiškurje, ulovili pa smo jih tako v reguliranih osončenih odsekih kot nereguliranih senčnihodsekih. Predvsem v reki Ledavi je bilo v primernem substratu tudi po več osebkov nakvadratni meter. Predvsem njena ve<strong>za</strong>nost na rastl<strong>in</strong>e je verjetno vzrok pojavljanja tudi vreguliranih odsekih. V nereguliranih potokih, je rastl<strong>in</strong> na katere lahko odlaga ikre zelomalo <strong>in</strong> je <strong>za</strong>to v majhnih potokih na Goričkem, kjer pa se pojavlja piškur, tudi nipričakovati.Slika 11: Navadna nežica (Cobitis elongatoides).4.3.2 Predlog conacijeGlede na pogostnost, predvsem v reki Ledavi <strong>in</strong> spodnjem toku Velike Krke <strong>in</strong>Dolenskega potoka, predlagamo da se navadna nežica uvrsti kot kvalifikacijska <strong>za</strong>območje Goričkega. Kot osrednje območje vrste smo določili Ledavo od meje s Avstrijo doLedavskega jezera ter odsek Velike Krke s Dolenskim potokom do Hodoškega jezera, kjerse vrsta pojavlja v večjem številu (slika 12). Vsi potoki, kjer smo našli nežico so v stanjumanj ugodne ohranjenosti, saj so vsi regulirani.Kot vplivno območje smo določili vsa porečja pritokov osrednjega območja vrste. S temje <strong>za</strong>jeto območje neposrednega vpliva na kvaliteto vode. Celotno vplivno območje <strong>za</strong>topo 9. členu Uredbe o posebnih varstvenih območjih (Ur.l. RS 49/04, 110/04), predlagamokot "notranje območje (cona)", kjer je navadno nežico treba upoštevati pri presojahsprejemljivosti po 8. členu Uredbe.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)21Slika 12: Najdbe navadne nežice (Cobitis elongatoides) <strong>in</strong> predlog conacije.4.3.3 Varstveni cilji <strong>in</strong> usmeritveVarstveni cilji <strong>za</strong> navadno nežico so:- izboljšanje kvalitete habitata: trenutno so daljši odseki Ledave <strong>in</strong> Dolenskegapotoka v zelo neugodnem stanju <strong>za</strong> navadno nežico (slika 14). Že omogočanje usedanjasedimentov bi pripomoglo k izboljšanju habitata.4.3.4 Predlog monitor<strong>in</strong>gaPredlagamo monitor<strong>in</strong>g vsakih pet let, ki se prvič ponovi na vseh lokacijah v reki Ledavi,v Veliki Krki <strong>in</strong> Dolenskem potoku.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)22Slika 13: Tudi na nekaterih reguliranih odsekih reke Ledave so primerni mikrohabitati (rdeče) <strong>za</strong>navadno nežico (Cobitis elongatoides).Slika 14: Več<strong>in</strong>a reguliranih odsekov je neprimernih <strong>za</strong> navadno nežico (Cobitis elongatoides) saj vnjih ni pogojev <strong>za</strong> nastanek primernih mikrohabitatov.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)235 RAZPRAVAVzorčenje rib <strong>in</strong> piškurjev na Goričkem je bilo usmerjeno predvsem v dopolnitevpodatkov o razširjenosti kvalifikacijskih vrst. Kljub temu, da je bilo nemogoče vzorčiti vvseh potokih, ocenjujemo da je bilo vzorčenje reprezentativno <strong>in</strong> rezultati podajajo slikorazširjenosti kvalifikacijskih vrst. Vendar pa lahko nove, dodatne najdbe pomenijo novargument <strong>za</strong> njihovo vključitev. Prav tako je možno da je piškur prisoten lokalno vnekaterih majhnih potokih, ki jih nismo pregledali. Te potoke je potem potrebno vključiti vosrednje območje, vendar ocenjujemo da jih več<strong>in</strong>a že leži v vplivnem območju osrednjihobmočij. V osrednje območje <strong>za</strong>enkrat nismo vključili dveh posameznih najdb pezdirka <strong>in</strong>nežice.5.1 Kvaliteta habitataKljub temu, da potoki na Goričkem odvajajo več<strong>in</strong>o odplak Goričkega, pa verjetnorazpršenost onesnaženja <strong>in</strong> razmeroma velika samočistilna sposobnost potokov omogočabivanje tudi ogroženim vrstam. Na Goričkem večje <strong>in</strong>dustrije ni, predvsem neurejena pa jekanali<strong>za</strong>cija. Velik je tudi vnos hranil <strong>in</strong> pesticidov s kmetijskih površ<strong>in</strong>. Le to se kaže tudipri razširjenosti ogroženih vrst rib.Slika 15: Delež gozda <strong>in</strong> število hiš na Goričkem.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)24Primerjava dveh glavnih parametrov, ki pogojujeta kvaliteto vode, torej številaprebivalcev <strong>in</strong> pokritost z gozdom nam kaže konstrastnost med vzhodnim <strong>in</strong> <strong>za</strong>hodnimGoričkim (slika 15). Na <strong>za</strong>hodu je poseljenost mnogo večja kot na vzhodu, nižji pa je deležgozda. Na vzhodnem Goričkem je poseljenost nižja, kar nekaj območij je neposeljenih.Vendar pa so nekatera od teh območij skoraj popolnoma prekrita z gozdom, druga paskoraj v celoti z njivskimi ali travniškimi površ<strong>in</strong>ami.Prav tako pomemben dejavnik, ki na eni strani opredeljuje primeren habitat, na drugipa ublaži negativne vplive iz okolice je stanje brež<strong>in</strong> potokov. Obrežna lesna vegetacija jetista, ki manjša vpliv vnosa hranil s kmetijskih površ<strong>in</strong>, hkrati pa s senco preprečujesegrevanje vode. Koren<strong>in</strong>ski sistemi v bregu ali vodi zmanjšujejo bočno erozijo <strong>in</strong> nudijoskrivališče različnim vrstam rib.Grački potokMačkovski potokSlika 16: Površ<strong>in</strong>e v 5 metrskem pasu od brež<strong>in</strong>e potokov; zeleno - obrežna lesna vegetacija, rdeče- kmetijske površ<strong>in</strong>e).Iz primerjave števila (potencialnih) onesnaževalcev (slika 15) <strong>in</strong> stanja obrečnegaprostora (slika 16) lahko potegnemo prve <strong>za</strong>ključke o razširjenosti nekaterih vrst rib <strong>in</strong>piškurja na Goričkem. Predvsem razširjenost piškurja (slika 6) lahko pojasnimo z obemaparametroma. Na vzhodnem Goričkem, kjer je število onesnaževalcev večje <strong>in</strong> je večjidelež kmetijskih površ<strong>in</strong>, je piškur redek. Prisoten je v Gračkem potoku, ki na vzhodnemdelu izstopa glede na prisotnost pasu ustrezne obrežne lesne vegetacije (slika 16). Odpotokov, ki se izlivajo v Ledavo pa je z obrežno lesno vegetacijo obraščen tudi Mačkovskipotok (slika 16), v katerem so prav tako prisotni piškurji. V potokih, kjer so kmetijskepovrš<strong>in</strong>e neposredno do brega potokov, piškurjev ni. Na SV delu Goričkega se razširjenost© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)25piškurja prekriva z prisotnostjo obrežne lesne vegetacije, kljub velikemu deležu kmetijskihpovrš<strong>in</strong>.Ko govorimo o regulacijah na Goričkem moramo upoštevati tudi časovni okvir. Le redkiso potoki (npr. Andrejski, odseki potokov v gozdu), ki v preteklosti niso bili regulirani.Vendar je od prvih regulacij preteklo že toliko desetletij, tako da nekatere potokeuvrščamo med "naravne" oziroma neregulirane, kljub temu da so bili v preteklostiregulirani <strong>in</strong> uravnani (npr. Velika Krka; slika 17). Zato, ko govorimo o regulacijah naGoričkem ponavadi mislimo tiste, v katerih so očitne posledice vidne še danes (npr.Ledava, Lukaj; slika 9, 14).Slika 17: Drče v Veliki Krki so še <strong>za</strong>dnji ostanki nekdanjih regulacij5.2 Varstvene usmeritve <strong>in</strong> ciljiGlede na mrežo potokov na Goričkem je potencialnih habitatov veliko (slika 16). Vendarje večji del izmed njih v neugodnem stanju ohranjenosti, saj jih je več<strong>in</strong>a reguliranih,vanje se iztekajo odplake, številne brež<strong>in</strong>e pa so gole <strong>in</strong> brez obrežne vegetacije. Zatosmo tudi vsa osrednja območja vrst uvrstili v stanje manj ugodne ohranjenosti, saj smovrste našli sicer v nereguliranih odsekih, ki pa so zelo fragmentirani <strong>in</strong> pod velikimdalj<strong>in</strong>skim vplivom (onesnaženje). Zato je <strong>za</strong> doseganje ugodnega ohranitvenega stanjavrst na območju Natura 2000 Goričko potrebno tako izboljšati habitate vrst (kvalitetavode, obrežna lesna vegetacija, raznolikost struge), kjer so vrste že prisotne kot drugepotencialne habitate, kjer vrst danes ni.Ohranjanje kvaliikacijskih vrst rib <strong>in</strong> piškurja je pogojeno predvsem z ohranitvijonjihovih habitatov, kar je sicer tudi namen Priloge II Direktive o habitatih. Na Goričkem© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)26habitate teh vrst krnijo regulacije <strong>in</strong> onesnaženje. Lokalni posegi <strong>in</strong> izpusti predvsemfragmentirajo habitat. Na fragmentacijo habitata, vendar v večjem merilu, pa vplivajo tudiregulacije izven območja Natura 2000. Več<strong>in</strong>a pritokov Ledave, se izliva vanjo izvenGoričkega, kjer so regulirani <strong>in</strong> kanalizirani. To pa močno vpliva na migracije rib iz rekeLedave v pritoke kot tudi na prehajanje rib med pritoki. Ker je tudi Ledava regulirana, soohranjeni potoki na Goričkem toliko bolj pomembni, saj verjetno predstavljajo še <strong>za</strong>dnjerefugije ogroženih vrst v tem delu Slovenije. Iz takih refugijev pa se ob ustreznih ukrepihvrste lahko širijo tudi na<strong>za</strong>j na danes uničene habitate. Zato je potrebno preprečit<strong>in</strong>adaljnje regulacije potokov <strong>in</strong> odstranjevanje obrežne lesne vegetacije. Že reguliraneodseke pa je potrebno prepustiti <strong>za</strong>raščanju.Vnos hranil <strong>in</strong> kemikalij se bo zmanjšal, že če se bo spoštoval Zakon o vodah, kiprepoveduje škropljenje <strong>in</strong> gnojenje v pasu 15 m od brega vod prvega reda <strong>in</strong> v pasu 5 mod vod drugega reda.Dodatno grožnjo pa predstavljajo tujerodne vrste rib, ki lahko izpodr<strong>in</strong>ejo domorodne.Tako smo predvsem v Veliki Krki registrirali babuško (Carassius gibelio) <strong>in</strong> sončnegaostriža (Lepomis gibbosus). Oba izvirata iz Hodoškega jezera, kjer je slednji še posebejpogost. Zato je potrebno ob morebitnem praznenju akumulacije še posebej preprečitiizpust tujerodnih vrst rib. V Bodonskem potoku smo registrirali tudi pseudorazboro(Pseudorasbora parva), ki izvira verjetno iz ribnikov. Mreža mlak na Goričkem je šeposebej gosta. Na Goričkem so številne požarne mlake spremenili v majhne ribnike ali pakar v mlake naselili ribe. Vse tiste, ki imajo izpuste v potoke, predstavljajo potecialnogrožnjo, saj gre v več<strong>in</strong>i primerov <strong>za</strong> nekontrolirane naselitve rib. Takšni ribnikipredstavljajo tudi grožnjo <strong>za</strong>radi potencialnega širjenja bolezni.Slika 18: Mreža mlak na Goričkem.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)27Natura 2000 je evropsko omrežje, <strong>za</strong>to je potrebno <strong>za</strong>gotoviti tudi prekomejnovarovanje <strong>in</strong> zmanjšati prekomejni vpliv. Na kvaliteto vode reke Ledave na vtoku vSlovenijo vpliva predvsem Avstrija. Nadaljnji izpusti pa sledijo iz številnih vasi ob rekiLedavi na Goričkem.Na drugi strani pa Velika Krka <strong>in</strong> Mala Krka <strong>za</strong>pustita Slovenijo <strong>in</strong> nadaljujeta tok poMadžarski, kjer sta vključeni v omrežje Natura 2000. Obe vrsti rib <strong>in</strong> piškur sokvalifikacijske tudi na madžarski strani. Vendar pa je na Madžarski strani potrebno<strong>za</strong>gotoviti tudi varovanje habitata, kar je še posebej vidno na mejni črti ob Veliki Krki(slika 19). Takoj na Madžarski strani so namreč vse brež<strong>in</strong>e pokošene <strong>in</strong> brez obrežnelesne vegetacije.Slika 19: Upravljanje z Natura 2000 območji ne bi smelo poznati državnih meja, kot je to na VelikiKrki, kjer so z obrežno lesno vegetacijo porasle brež<strong>in</strong>e Velike Krke 2 m pred Madžarsko mejo(levo), <strong>in</strong> gole pokošene brež<strong>in</strong>e tik <strong>za</strong> mejno črto (desno) (foto 15.8.2006)5.3 Monitor<strong>in</strong>g <strong>in</strong> ocena stanjaMetodologijo monitor<strong>in</strong>ga, predvsem nežice <strong>in</strong> piškurja, bo verjetno potrebno prireditispecifičnim <strong>za</strong>htevam vrste. Razporejenost mikrohabitatov je lahko zelo neenakomerna.Vzorčenje mora biti temu dejstvu ustrezno prilagojeno, saj lahko le z <strong>za</strong>dostnim številompodatkov o <strong>za</strong>sedenosti mikrohabitata ocenimo stanje vrste. Gostote osebkov vrste medposameznimi potoki so lahko tako zelo različne, ocena stanja pa lahko enaka, saj so<strong>za</strong>sedeni vsi primerni mikrohabitati. Zato predlagamo, da se v okviru monitor<strong>in</strong>gavzpostavi t.i. točkovno vzorčenje ("po<strong>in</strong>t sampl<strong>in</strong>g"; COPP & PENAZ 1988).© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)28Kot osrednja območja smo določili celotne odseke posameznih potokov. Za ocenostanja habitata je potrebno izvesti natančen popis teh odsekov, ki nam potem lahkoomogoči tudi oceno <strong>in</strong> primerjavo posameznih potokov. Na potokih se namreč izmenjujejokrajši odseki brez vegetacije <strong>in</strong> regulirani z odseki z obrežno lesno vegetacijo <strong>in</strong>neregulirano strugo.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)296 VIRIBaranescu, P.M. (eds.), 1999. The Freshwater Fishes of Europe Vol.5/I, Cypr<strong>in</strong>idae 2/I. AulaVerlag.Bacescu, M. &R. Maier, 1969. The “Cobitis” of the Don and Volga. Voprosy Ikhtiol.: 51-60.Bertok, M., Budihna N. & M. Povž, 2003. Strokovne osnove <strong>za</strong> vzpostavljanje omrežja Natura 2000,Ribe (Pisces), Piškurji (Cyclostomata), Raki deseteronožci (Decapoda), končno poročilo. Zavod<strong>za</strong> ribištvo Slovenije, Ljubljana.Copp G.H & Penaz M. 1988. Ecology of fish spawn<strong>in</strong>g and nursery zones <strong>in</strong> the floodpla<strong>in</strong>, us<strong>in</strong>g anew sampl<strong>in</strong>g approach. Hydrobiologia 169: 209–224.Kottelat, M., 1997. European freshwater fishes. Biologia, Bratislava 52(Suppl. 5): 1-271.Kryštufek, B & M. Kotarac (ured.), 2001. Raziskava razširjenosti evropsko pomembnih vrst vSloveniji. Naročnika: M<strong>in</strong>istrstvo <strong>za</strong> okolje <strong>in</strong> prostor, Ljubljana & M<strong>in</strong>istrstvo <strong>za</strong> šolstvo, znanost<strong>in</strong> šport, Ljubljana. Prirodoslovni muzej Slovenije, Ljubljana. 682 str.Poboljšaj, K., I. Leskovar & M. Povž, 2002. Inženir<strong>in</strong>g <strong>in</strong> <strong>za</strong>stopanje <strong>in</strong>vestitorja <strong>za</strong> projekt"Slovensko-madžarska železniška pove<strong>za</strong>va na odseku Puconci-Hodoš-državna meja" –Monitor<strong>in</strong>g v času izvajanja gradnje železniške proge Puconci-Hodoš od julija 2001 do aprila2002 (končno poročilo). Naročnik: Zavod <strong>za</strong> zdravstveno varstvo Maribor, Maribor. <strong>Center</strong> <strong>za</strong><strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, 21 str., pril.Poboljšaj, K., M. Povž & A. Lešnik, 2001. Inženir<strong>in</strong>g <strong>in</strong> <strong>za</strong>stopanje <strong>in</strong>vestitorja <strong>za</strong> projekt"Slovensko-madžarska železniška pove<strong>za</strong>va na odseku Puconci-Hodoš-državna meja" -Naravovarstveni nadzor v času izvajanja gradnje železniške proge Puconci-Hodoš (končnoporočilo). Naročnik: DIS Consult<strong>in</strong>g d.o.o., Ljubljana. <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>,Miklavž na Dravskem polju. 16 str., pril.Povž, M., 1987. Ogroženost <strong>in</strong> varstvo ribje <strong>favne</strong> v Pomurju [Threaten<strong>in</strong>g and protection of thefish-fauna <strong>in</strong> Pomurje (NE Slovenia, Yugoslavia)]. Varstvo narave, Ljubljana 13: 45-58.Povž, M., 1996. Ihtiološke raziskave Mačkovskega <strong>in</strong> Peskovskega potoka <strong>in</strong> izlivnega dela VelikeKrke. V: K. Poboljšaj (ured.), Študija <strong>za</strong> oceno vpliva na dvoživke <strong>in</strong> akvatično favno železniškeproge Puconci-Hodoš-drž. meja z Madžarsko, Priloga 2, Prirodoslovni muzej Slovenije, Ljubljana.Povž, M. & B. Sket, 1990. Naše sladkovodne ribe. Mlad<strong>in</strong>ska knjiga, Ljubljana. 369 str.Vaupotič, M., 2006. Popis potočnega škržka (Unio crassus) <strong>in</strong> ozkega vrtenca (Vertigo angustior) spredlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221). Projekt »Zasnova conacijizbranih Natura 2000 območij« (7174201-01-01-0002); Phare čezmejno sodelovanje Slovenija-Avstrija 2003. <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju. 27 str., digitalnepriloge.© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)30Priloga 1: Mesta vzorčenja <strong>in</strong> prisotnost kvalifikacijskih vrst.Št.lok lokacija piškur nežica pezdirk X Y1 Reka Ledava 500 m J od mejnegax x 578139 188325prehoda Sot<strong>in</strong>a2 Reka Ledava pri mostu V odx x 579142 185075Rogašovcev3 Reka Ledava nad drčo prix 579530 182826Večeslavcih4 Reka Ledava pod drčo prix x 579535 182806Večeslavcih5 Potok Lukaj pri Reckovi grabi x 581955 1849666 Beznovski potok 800 m S od vasi x x x 582246 1779097 Bodonski potok pri <strong>za</strong>selku584287 177627Vlajoščarje8 Potok Spunika pri Mesarjevem Bregu 584830 1833879 Bodonski potok pri mostu pod585240 179032sotočjem Bezjaka <strong>in</strong> Spunik(Radovski)10 Potok Spunik (Radovski) 80 m nad585356 179200sotočjem z Bezjakovim potokom11 Potok Bezjak pri Vučjem Vreju 585798 17960612 Potok Spunika pri Ml<strong>in</strong>arovem Vreju 585929 18574813 Potok Bezjak J od vasi 586182 18025014 Potok Bezjak 440 m gorvodno od586336 181844sotočja s potokom Gajik15 Potok Gajik 580 m gorvodno od586889 181812sotočja z Bezjakovim potokom16 Desni pritok Šalamenskega potoka587040 176802160 m nad izlivom17 Pečarovski potok v Šalamencih pod587125 176541izlivom desnega pritoka18 Desni pritok Pečarovskega potoka v587127 176700Šalamencih19 Pečarovski potok nasproti domačije587183 178296Petrijan20 Mačkovski potok pri zgornjem mostu x 589548 177184v Vaneči21 Koritniški potok 70 m nad izlivom591546 188963Male Krke22 Koritniški potok 200 m pod izlivom591683 188756Male Krke23 Potok Merak J od vasi 591784 18755824 Peskovski potok JV od <strong>za</strong>selka591820 184890Mečarni 100 80 m gorvodno odmosta25 Adrijanski potok S od Vučk<strong>in</strong> Breg 592072 188530© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)31Št.lok lokacija piškur nežica pezdirk X Y26 Adrijanski (Koritniški) potok pri žagi592489 188074v Lucovi27 Koritniški potok 100 m pred592675 187818sotočjem s potokom Merak28 Peskovski potok pri mostu J odx 592769 184918<strong>za</strong>selka Bejkoč<strong>in</strong>i29 Andrejski potok pri mostu 200 m J x 592775 175014od <strong>za</strong>selka Brnecov Breg30 Adrijanski potok 100 m podx 592869 187816sotočjem potoka Merak <strong>in</strong>Koritniškega potoka31 Adrijanski potok pri mostu S od x 594608 187271Adrijancev32 Peskovski potok ob mostu J odx 594676 185205<strong>za</strong>selka Bejkova33 Peskovski potok SZ od železniškega x 594799 185209mosta34 Potok Velika Krka pri mostu na cesti x 594930 188176Markovci-Adrijanci35 Adrijanski potok 100 m dolvodno od x 595048 187082desnega pritoka v Adrijancih36 Adrijanski potok 470 m JV od595707 186873<strong>za</strong>selka Bor<strong>in</strong>je37 Peskovski potok J od Peskovcev, pri x 595800 185327fa<strong>za</strong>neriji38 Velika Krka 1,8 km Z od Šalovcev x 596147 18765839 Mala Krka pri mostu prix 596364 183541nogometnem igrišču40 Adrijanski potok pod mostom 500 m x 597047 187210pred izlivom v Veliko Krko41 Adrijanski potok pred izlivom vx 597494 187244Veliko Krko42 Potok Velika Krka Z od Šalovcev, SZ x 597640 187126od ceste43 Mala Krka pri mostu v Travniku x 597984 18321044 Mali Dolenski potok pod mostom S x 598581 191301od <strong>za</strong>selka Končarski Breg45 Mala Krka pod mostom 300 m predx 600231 182791državno mejo46 Dolenski potok 100 od iztoka x x 600387 18884547 Dolenski potok JZ od železniškex x 601245 187061postaje Hodoš, J od železnice48 Velika Krka pri Čardi x 601279 18679849 Ratkovski potok 500 m SZ od vasi 601997 17690950 Ratkovski potok pred izlivom vKobiljanski potok602533 175313© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006
Govedič M. & A. Šalamun, 2006. Popis kvalifikacijskih vrst rib (Pisces) <strong>in</strong> ukraj<strong>in</strong>skega potočnega piškurja(<strong>Eudontomyzon</strong> <strong>mariae</strong>) s predlogom conacije Natura 2000 območja Goričko (SI3000221)32Št.lok lokacija piškur nežica pezdirk X Y51 Velika Krka 160 m pred državno x x 602567 186362mejo52 Reka Velika Krka tik pred madžarskox 602699 186308mejo53 Kobiljski potok 600 m Z od604774 173492gramoznic med Motvarjevci <strong>in</strong>Kobiljem54 Kobiljski potok nad cesto pri <strong>za</strong>selkuMalo Kobiljex 607731 171561© <strong>Center</strong> <strong>za</strong> <strong>kartografijo</strong> <strong>favne</strong> <strong>in</strong> <strong>flore</strong>, Miklavž na Dravskem polju, september 2006