1. PDF dokument (3365 kB) - dLib.si
1. PDF dokument (3365 kB) - dLib.si
1. PDF dokument (3365 kB) - dLib.si
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
J. Vinkler, »Medkulturni dialog« Evropske komi<strong>si</strong>je kot nova verskatoleranca in patent Jožefa II., imenovan »tolerančni« (1781)Ferdinand je tako najprej razpustil graški protestantski mestni svet inzgolj iz katoličanov sestavil novega, 15. septembra 1598 pa je deželnim stanovomukazal, naj v štirinajstih dneh odpustijo predikante in ukinejo vseprotestantske ustanove. V Ljubljano so prišli 29. oktobra istega leta še strožjiukazi: protestantski pridigarji in učitelji so morali v teku dneva pod pretnjosmrt ne kazni zapustiti mesto, v treh (!) dneh pa notranjeavstrijske dežele.Leta 1598 so začele delovati rekatolizacijske komi<strong>si</strong>je. Na njihovem čelu jestal »kranjski apostol«, škof Tomaž Hren za Kranjsko, za Štajersko in Koroškopa škof Martin Brenner. Zastopniki rimske cerkve so tako ob spremstvuoborožene posvetne <strong>si</strong>le deželnega kneza križarili sem ter tja po Štajerski,Koroški in Kranjski, »pregovarjali« deželane v katoliško veroizpoved,jih pri tem tudi prilično »ma<strong>si</strong>rali«, če ni šlo zgolj z besedo, izganjali protestantskepredikante, šolnike in neposlušne podložnike deželnega knezater nastavljali katoliške duhovnike, uničevali protestantske molilnice inšole, pa tudi kakšno hišo bolj izpostavljenega spoznavalca Luthrove vere so sstrelnim prahom pognali v zrak. V Kranju npr. se je znašlo pod naletom katoliškihverskih apostolov prav prebivališče zgoraj omenjenega predikantaKnaflja in portal s pomenljivim motom Tukaj prebivam Jernej Knafelj, predikant;moja moč je Gospodova rama. Ob tem so plenili še proskribirane knjige(dela začetnika slovenske književnosti Primoža Trubarja so se na Indeksuznašla leta 1596), občasno pa v svoji vnemi niti mrtvim niso pustili mirnegapočitka. Škof Hren je tako o usodi posmrtnih ostankov superintendentaprotestantske cerkve na Kranjskem, M. Krištofa Spindlerja, v memorialu sekovskemuškofu zabeležil: »Deinde M. Christophorus Spindler Svevus tertiusTruberi successor et praedicator germanicus, quem dominae haereticaeangelum Dei vocabant. Hunc exhumatum tempore reformationis mi<strong>si</strong> in proflu e n t e m /poudaril J. V/.« 16 (Vidmar, 2009: 3<strong>1.</strong>) V<strong>si</strong> zaznamki o verskem dogajanjumed Alpami in Jadranom v tis tem času so precej mračno, vsekakorpa <strong>si</strong>la nepobudno berilo (Grdina, 1999: 211–218; glej npr. Dimitz, 1875:269–346), pa četudi prihajajo iz dnevnika samega »kranjskega apostola«Tomaža Hrena. Le-ta je o ponovni »kristjanizaciji« cerkve Marije Device vVelenju zapisal naslednje besede:»Anno 1600, 9. die Aprilis, proces<strong>si</strong>onaliter recepimus et consecravimusEccle<strong>si</strong>am B. Mariae Virginis in Wellan, quam Anno 1574 occupaverunt etusque ad dictum tempus Haeretici tenuerant. Diruerant Praedicantes Lutheranialtaria aliquot, ex quibus in loco unius sepelierant unam Praedicantissam, quamexhumavimus et extra Eccle<strong>si</strong>am proiecimus /poudaril J. V./. Aderant in proces<strong>si</strong>oneXXV Parochiae cum vexillis et sacerdotibus. Hominum multitudo ingens ultraX millia. Laus Deo.« (Slekovec, 1894: 150.)16 Pomembnejši navedki iz virov so v izogib morebitni neceloviti prevodni interpretaciji namenomapuščeni v izvirnem idiomu.47