1. PDF dokument (3365 kB) - dLib.si
1. PDF dokument (3365 kB) - dLib.si
1. PDF dokument (3365 kB) - dLib.si
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
102Šolsko polje, letnik XXI, številka 5– 6Aktualnost »pravilnega« oz. konsekventnega razumevanja Deklaracijeo pravicah človeka in državljana, tj. lingvistično subtilnega ter zgodovinsko(antropološko) kontekstnega branja, je v tem trenutku ključno pomembna.Zdi se namreč – ne le v zadnjem letu ali nekaj letih, ko člen za členom padajotemeljni postulati podmene o družbeni pogodbi (ločevanje vej oblas ti postajazamegljeno, ločevanje cerkva od države tudi, znova se uveljavljajo zasebnoprilaščanje javnega denarja, razcvet korupcije in klientelizma, ne upoštevanjepresumpcije nedolžnosti, kratenje svobode govora, narašča vred nost spletkein difamacije kot učinkovitih političnih strategij, nastopa nezamejena oblasturadništva itn.), kakor jih je definirala Deklaracija –, da je danes pravi trenutek,da se znova in dosledno obudi disku<strong>si</strong>ja ali pač polemika o Deklaraciji,se pravi debata o epistemično, spoznavno in tudi človeško bistvenem razločkumed toleranco, ki je vselej toleranca no<strong>si</strong>lcev oblasti (kategorija Staregarežima), in temeljnimi pravicami posameznikov, ki izhajajo iz posameznikain posameznice ter jih določa družbena konvencija naravnega prava, imanentnaDeklaraciji (kategorije republikanskega oz. demokratičnega družbenegareda).Kdor se danes sklicuje na toleranco kot na domnevno netematizirano pozitivnodejstvo, na angleške racionaliste ali na razsvetljenske filozofe pa kotna kolege, s katerimi dekorira svoja besedila (kakor da vmes ne bi bilo nobenihreflek<strong>si</strong>j in transformacij pojmovanj, kontekstov in režimov), ponavljaneanalitični zdravorazumarski sklic v znanstvenem kontekstu, kar je milorečeno nedopustno, če naj se znanstveni diskurz po čemerkoli razlikuje odprazne in neobvezne mnemonične deskripcije in neobveznega kramljanja. 7konceptualizacije »tolerance« v razsvetljenskem času, zlasti pri Voltairu. Glede Voltairovega Traitésur la tolérance (1763), o katerem bi tradicionalni zgodovinarji in nekateri drugi rekli le, da je uspelmobilizirati javnost »za toleranco«, epistemično zahtevnejše raziskave razkrivajo narativne in retoričneinstrumente, s pomočjo katerih je Voltaire izpeljal nekatere od svojih bojevitih projektovin odločilno transformiral bralske habituse.7 Med vsemi besedili, ki so nama v zadnjih nekaj mesecih, ko sva temo zopet raziskovala, prišla v rokein v katerih je sklic na toleranco zgolj pozitivna danost brez sleherne avtorjeve ali avtoričine zmožnostiza diferenciacijo, kritično reflek<strong>si</strong>jo ali za intelegibilno dojemanje problemskega konteksta,omeniva le najbolj trivialno: Vesna Mikolič se v članku z naslovom »Diskurzivna narava stereotipovin predsodkov ter soočanje z njimi v sodobni demokratični družbi« ( Jezik in slovstvo, 53/1, 2008) vimenu tolerance sklicuje na Locka in Voltaira, da bi opredelila »vlogo stereotipov in predsodkovpri doseganju« demokratičnih idealov, tj. »strpnosti in dialoga kot temeljnih konceptov sodobnedemokratične družbe« (!). Če lahko zanemarimo to, da je boj zoper predsodke eno temeljnih gibalrazsvetljenstva (pa tega kot znanstveniki in znanstvenice seveda ne moremo in ne smemo, razenob razkazovanju svoje skrajne nekompetentnosti) in da demokracija ne izhaja ravno iz stereotipov,potem vsekakor ne moremo mimo tega, da ga. Mikolič z neverjetno trdovratnostjo pri navajanjuenega ključnih razsvetljencev skuša spraviti predsodek in demokracijo na skupni imenovalec. Najodkrito priznava, da ni čisto naključje, da to besedilo omenjava, naposled sva oba zagovornika neposrednih,intelektualno izostrenih konfrontacij in korektnih imenovanj nasprotnikov, saj meniva,da le takšna disku<strong>si</strong>ja lahko pripelje do spoznanj v znanstvenih disciplinah. Vendar dodajava, danaju je prav ta pripadnost vsebinski elaboraciji spoznanj in znanstveni disciplini (zgodovinski antro-