english synopsis - Časopis stavebnictví
english synopsis - Časopis stavebnictví
english synopsis - Časopis stavebnictví
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
interview text: redakce foto: Tomáš Malý<br />
Osobnost stavitelství Karlovarského kraje<br />
▲ Osobnost stavitelství Karlovarského kraje Jaromír Pešek<br />
Prvním laureátem ceny Osobnost stavitelství<br />
Karlovarského kraje se stal dlouholetý manažer<br />
(i dlouholetý praktik) společnosti EUROVIA CS<br />
(dříve Stavby silnic a železnic) Jaromír Pešek.<br />
V současnosti končí svou profesní kariéru na postu<br />
ředitele oblasti Čechy západ EUROVIA CS, a.s.<br />
Jak vnímáte ocenění Osobnost<br />
stavitelství Karlovarského kraje?<br />
Ocenění si samozřejmě vážím. Je<br />
od lidí, kteří rozumí našemu oboru.<br />
Skutečně mě velmi potěšilo. Jsem<br />
vlastně první, kdo takovou cenu<br />
dostal, a s napětím budu sledovat,<br />
komu ji udělí příště.<br />
K ceně jste se dopracoval díky<br />
celoživotnímu dílu, které je<br />
spjato se silnicemi. Jaký je váš<br />
životní příběh?<br />
Absolvoval jsem střední průmyslovou<br />
školu stavební, obor pozemní<br />
stavby. Na umístěnku jsem nastoupil<br />
k Vítkovickým stavbám Ostrava,<br />
kde jsme stavěli průmyslové haly.<br />
Poté mě odvedli na vojnu k Železničnímu<br />
vojsku. Nastoupil jsem do<br />
roční školy pro důstojníky v záloze<br />
a následujícího roku jsem jako absolvent<br />
dostal četu, s níž jsme pracovali<br />
na tzv. investičkách. Tato práce mě<br />
doslova nadchla a od roku 1967<br />
jsem zůstal jen u dopravních staveb.<br />
Kde jste pracoval po návratu<br />
z vojny?<br />
Po vojně jsem jako mistr působil<br />
u Inženýrských a průmyslových<br />
staveb. Dělali jsme koleje téměř<br />
po celých Čechách. Ovšem po<br />
osmašedesátém jsme si s bratrem<br />
pořídili náklaďák a pracovali<br />
jsme „na sebe“ ve zvláštním<br />
zapojení v komunálních službách<br />
v Říčanech. Tímto způsobem jsme<br />
fungovali rok a půl, než začalo na<br />
politické scéně přituhovat. Začal<br />
jsem proto shánět práci v Praze,<br />
kde jsem chodil od jednoho podniku<br />
ke druhému. Vždy, jak se dozvěděli,<br />
že jsem byl ve zvláštním zapojení,<br />
ztratili zájem. Nakonec jsem se<br />
v podstatě náhodou zastavil na Národní<br />
třídě u Staveb silnic a železnic.<br />
Přijali mě, ovšem na pozici obyčejného<br />
dělníka. Říkal jsem si: aspoň<br />
něco. Po čtyřech měsících mi ale<br />
řekl ředitel závodu: V pondělí se<br />
hlásíš na dálnici ve Strančicích jako<br />
mistr. Dozvěděl se totiž, že jsem<br />
dělal stavbyvedoucího. Poté už to<br />
šlo téměř klasickým postupem ve<br />
velkém stavebním podniku: mistr<br />
stavbyvedoucí, hlavní stavbyvedoucí,<br />
vedoucí provozní jednotky<br />
a vedoucí výroby v závodě Stavby<br />
silnic a železnic v Hradci Králové.<br />
To už jsem také chodil do školy,<br />
kterou bychom dnes mohli nazvat<br />
manažerská příprava. Těsně před<br />
revolucí jsme vyrazili do Švédska,<br />
abychom se podívali, jak to funguje<br />
u „umírněných“ kapitalistů, a do<br />
Československa jsme se vrátili den<br />
po revoluci.<br />
To muselo být hodně divoké<br />
období.<br />
Revoluce smetla stranické ředitele<br />
a museli se hledat jejich nástupci.<br />
Také proběhla velká privatizace<br />
a nás koupila francouzská firma<br />
Entepre Jean Lefebvre. Já jsem<br />
asi rok zastával post výrobně technického<br />
náměstka a poté jsem<br />
odešel dělat ředitele do závodu<br />
v Karlových Varech. V této funkci<br />
jsem byl až do roku 2004, kdy s příchodem<br />
nového francouzského<br />
majitele, firmy EUROVIA, nastaly<br />
určité změny v infrastruktuře firmy.<br />
Vznikla pozice ředitel oblasti, ve<br />
které působím dodnes, ale jen do<br />
letošního Silvestra, protože mi bude<br />
65 let a budu končit. To je podniková<br />
personální strategie firem<br />
Vinci a EUROVIA – v pětašedesáti<br />
odcházíte z manažerské funkce, ať<br />
jste na jakémkoliv postě. Nedávno<br />
takto končil generální ředitel firmy<br />
EUROVIA, ačkoliv to byl člověk se<br />
spoustou energie a ohromnými<br />
zkušenostmi. Pokládám tento postup<br />
za velmi rozumný.<br />
Hodně času jste strávil v zahraničí.<br />
Jak na cestování vzpomínáte?<br />
Nějakou dobu jsem strávil v Libyi,<br />
což byla ohromná škola. Například<br />
k nejbližšímu telefonu jste<br />
museli urazit 120 km. Nicméně<br />
oproti standardům v tehdejším<br />
Československu se tam odváděla<br />
nesmírně kvalitní práce. Libyjci měli<br />
tehdy dost peněz, a proto si najali<br />
špičkové zahraniční supervizory. Ti<br />
dozorovali firmy, které jim stavěly<br />
průmyslové komunikace.<br />
Letěli jsme i do Burkiny Faso,<br />
obhlédnout místo budoucí stavby.<br />
Procházeli jsme plánovanou trasu<br />
železnice a jednou jsme zamířili do<br />
tamní vesnice. Seděla tam matka<br />
s malým dítětem v náručí, které se<br />
při pohledu na mě rozplakalo, protože<br />
poprvé v životě vidělo bělocha.<br />
Dále jsem strávil rok a půl v Iráku,<br />
kam jsem přešel ze stavby Temelína.<br />
V Iráku jsem realizovali zavlažovací<br />
systém prostřednictvím vody<br />
z Eufratu. Opět jsem se seznámil<br />
s technikou a technologiemi, které<br />
jsem doma neviděl, a do budoucna<br />
mi to hodně pomohlo.<br />
Vraťme se do oblasti Karlovarského<br />
kraje. Jste hrdý na<br />
nějakou stavbu, která byla pod<br />
vaším vedením postavena?<br />
Jsem hrdý na rychlostní silnici<br />
R6. Tato nejzásadnější silniční<br />
stavba Karlovarska za posledních<br />
dvacet let byla mimo části Nové<br />
Sedlo – Sokolov v úseku mezi<br />
Chebem a Karlovými Vary postavena<br />
sdruženími pod vedením<br />
společnosti EUROVIA. Stavěli<br />
jsme ji od roku 1991 až dodnes,<br />
což pro karlovarský závod představovalo<br />
nosnou zakázku. Jsme<br />
na ni patřičně hrdí. Naneštěstí od<br />
nástupu vlády rozpočtové odpovědnosti<br />
byla zastavena stavba<br />
úseku R6 Lubenec – Bošov, první<br />
stavba R6 mezi Karlovými Vary<br />
a Novým Strašecím. Bohužel<br />
to zapadá do celkového trendu,<br />
meziroční pokles stavební výroby<br />
je přibližně 11 %.<br />
Jak vnímáte současnou situaci<br />
ve <strong>stavebnictví</strong>?<br />
Společenské uznání našeho řemesla<br />
od doby, kdy jsem začínal,<br />
se zásadně změnilo. Samozřejmě<br />
negativně. Nejde jen o prestiž<br />
řemesla jako činnosti. Nerozumím<br />
třeba obrovským obstrukcím s vykupováním<br />
pozemků, které brání<br />
stavbám, jež se podařilo vyprojektovat.<br />
Také nevím, proč se některé<br />
nejmenované firmy řidičům<br />
a obyvatelům omlouvají za to, že<br />
stavějí veřejně prospěšnou stavbu,<br />
já na to byl vždy hrdý. Ale na tom<br />
je ta změna možná nejvíce vidět.<br />
Upřímně mohu říci, že z celkového<br />
stavu českého <strong>stavebnictví</strong> jsem<br />
smutný, a proto svého odchodu do<br />
důchodu nelituji. ■<br />
<strong>stavebnictví</strong> 10/11 65