english synopsis - Časopis stavebnictví
english synopsis - Časopis stavebnictví
english synopsis - Časopis stavebnictví
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ing. Bajer se sice snažil o to, aby<br />
jejich znění bylo jednotné, ale architekti<br />
o to neměli zájem. Výsledné<br />
dva zákony „šly“ do parlamentu.<br />
Jenže předseda Hospodářského<br />
výboru Ing. Ledvinka je však odmítl<br />
s tím, aby se architekti a inženýři<br />
domluvili na jednom společném<br />
zákonu. Tímto jsme se vrátili opět<br />
na začátek a započali s architekty<br />
pracovat na společném zákoně<br />
a licitovat o tom, jaká činnost patří<br />
architektům, jaká inženýrům<br />
a podobně. Teprve tento společný<br />
zákon byl na jaře 1992 iniciativou<br />
Svazu inženýrů a Obce architektů<br />
předložen spolupracující skupině<br />
poslanců, kteří jej podali jako svůj<br />
návrh. Státní správa už byla v té<br />
době proti. Naštěstí se zákon<br />
podařilo v Poslanecké sněmovně<br />
Parlamentu prosadit, protože v ní<br />
bylo už dost lidí, kteří byli ochotni<br />
jej akceptovat. Aby se však tehdy<br />
dosáhlo pozitivního výsledku, znamenalo<br />
to navázat kontakty s řadou<br />
osob, propojit se s dalšími odbornými<br />
organizacemi a hledat podporu.<br />
V tomto ohledu sehrál v rámci<br />
Svazu podnikatelů ve <strong>stavebnictví</strong><br />
v ČR velice kladnou roli např. doc.<br />
Ing. Milan Veverka, CSc. Česká<br />
strojnická společnost nás tehdy<br />
také pozitivně podpořila.<br />
■ V jaké oblasti byly při tvorbě<br />
zákona vedeny hlavní spory?<br />
Ing. Mach: Jednalo se například<br />
o to, zda mají být členy Komory<br />
autorizovaní technici nebo na jaké<br />
autorizační obory vybrané činnosti<br />
rozčlenit. Diskuze byla tehdy velmi<br />
složitá. Musím také zmínit velkou<br />
podporu ze strany děkana pražské<br />
Stavební fakulty ČVUT prof. Ing.<br />
Jiřího Witzanyho, DrSc. V Praze<br />
pomáhal také například prof. Ing.<br />
František Lehovec, CSc. Došlo také<br />
ke sjednocení s dalšími profesními<br />
skupinami – Českou asociací inženýrských<br />
geologů, Českou strojnickou<br />
společností a Společností pro<br />
techniku prostředí. Uvažovalo se<br />
také o účasti Svazu podnikatelů ve<br />
<strong>stavebnictví</strong>, Unii urbanistů. Proces<br />
tvorby zákona byl opravdu dlouhý.<br />
■ S kým jste tehdy jednali na<br />
straně architektů?<br />
Ing. Mach: Ing. Ivo Bajer jednal<br />
s prof. Ing. akad. arch. Alenou<br />
Šrámkovou, my za legislativní ko-<br />
misi jsme jednali především s dvojicí<br />
Ing. arch. Martin Peterka a JUDr.<br />
PhDr. Jiří Plos. Byla to tehdy dost<br />
složitá licitace. Šlo hlavně o to, kdo<br />
bude odpovídat za obor pozemní<br />
stavby. Architekti měli tendenci se<br />
přiklánět k názoru, že v oblasti pozemních<br />
staveb je rozhodující jejich<br />
profese, čemuž jsme se tvrdě bránili.<br />
Nakonec jsme prosadili rovnocenné<br />
řešení, kde pozemní stavby mohou<br />
projektovat jak architekti, tak inženýři<br />
s autorizací v oboru pozemní stavby.<br />
Aby došlo k domluvě na konečné<br />
verzi zákona č. 360/1992 Sb.<br />
v rámci jedné verze, jsou zde například<br />
zařazeny takovéto úlitby:<br />
pokud se jedná o stavby, které jsou<br />
zvláštním předpisem, územním<br />
plánem nebo rozhodnutím orgánu<br />
územního plánování označeny za<br />
architektonicky nebo urbanisticky<br />
významné, musí být u jejich návrhu<br />
architekt.<br />
V té době odbor územního plánování<br />
na Ministerstvu životního<br />
prostředí ČR připravoval novelu<br />
stavebního zákona, ve které měly<br />
být nově definovány podmínky pro<br />
projektování a provádění staveb.<br />
Zároveň dostal za úkol vypracovat<br />
ve spolupráci s ČSSI, OA a Svazem<br />
podnikatelů ve <strong>stavebnictví</strong><br />
společný návrh zákona, jenž měl<br />
respektovat připomínky z jednání<br />
výborů ČNR.<br />
Ing. Rusek: Úsilí ČSSI o uhájení zájmů<br />
stavebních inženýrů nepřestávalo.<br />
V srpnu 1991 zaslal předseda<br />
ČSSI Ing. Ivo Bajer ministrům průmyslu,<br />
hospodářství a vnitra osobní<br />
dopis, ve kterém je žádal o podporu<br />
českých stavebních inženýrů při<br />
přípravě nového zákona.<br />
Mezitím vznikl na půdě ČSSI Ustavující<br />
výbor a aktiv Inženýrské<br />
komory. Byla přijata zásada, že ve<br />
výboru mají být jednak zástupci<br />
jednotlivých oborů, a zároveň mají<br />
být procentuálně podle velikosti<br />
zastoupeny jednotlivé oblastní<br />
pobočky ČSSI.<br />
První zasedání Ustavujícího výboru<br />
ČKAIT se konalo 26. září 1991 na<br />
Fakultě stavební ČVUT v Praze<br />
a bylo do něj jmenováno 26 členů<br />
ČSSI. Jeho předsedou byl zvolen<br />
Ing. Václav Mach, místopředsedy<br />
Ing. Miroslav Čermák, CSc., Ing.<br />
Bohumil Rusek a Ing. Miroslav<br />
Najdekr, CSc.<br />
■ Český svaz stavebních inženýrů<br />
tedy měl při vzniku České komory<br />
autorizovaných inženýrů<br />
a techniků činných ve výstavbě<br />
rozhodující roli. Kdy se datuje<br />
její vznik?<br />
Ing. Rusek: V dubnu roku 1992<br />
vznikla z iniciativy poslanců novela<br />
federálního stavebního zákona č.<br />
50/1992 Sb., kde byly poprvé definovány<br />
vybrané činnosti ve výstavbě<br />
a bylo stanoveno, že tyto činnosti<br />
budou moci vykonávat pouze<br />
osoby, které k tomu získají osvědčení<br />
podle speciálního zákona,<br />
kterým byl zákon č. 360/1992 Sb.<br />
Více než dvouletá práce legisla-<br />
Pravdou je, že bez osobních kontaktů, které<br />
jsme v různých úrovních měli, by zákon býval<br />
neměl šanci.<br />
tivní komise ČSSI tedy nakonec<br />
vyvrcholila přijetím zákona ČNR<br />
č. 360/1992 Sb., o výkonu povolání<br />
autorizovaných architektů<br />
a o výkonu povolání autorizovaných<br />
inženýrů a techniků činných ve<br />
výstavbě, 7. května 1992. Tímto<br />
dnem paralelně vznikly Česká<br />
komora autorizovaných inženýrů<br />
a techniků činných ve výstavbě<br />
a Česká komora architektů.<br />
Ing. Mach: Zákon byl schválen jako<br />
poslední z „komorových“ zákonů<br />
České národní rady. Doposud jsem<br />
přesvědčen o tom, že pokud by<br />
se byl tehdy na jaře neschválil, již<br />
by k tomu nedošlo. MŽP mu nebylo<br />
nakloněno, počáteční dobré<br />
vztahy zmizely – každý měl jiné<br />
priority, ale cestou poslanců se to<br />
podařilo. Jmenoval bych zejména<br />
JUDr. Miloslava Výborného, předsedu<br />
Legislativního výboru ČNR,<br />
který ke schválení zákona velmi<br />
pomohl – již tím, že proti němu<br />
nevystoupil. I když neustále tvrdil,<br />
že jediná komora, která by měla<br />
existovat, je Komora advokátů.<br />
Ani zdaleka však není možné uvést<br />
všechny, kteří se na přípravě zákona<br />
podíleli a kteří jej pomáhali schválit.<br />
Ing. Rusek: Pamatuji se, že když po<br />
letech JUDr. Výborný vystoupil na<br />
valné hromadě OK ČKAIT v Pardubicích,<br />
tehdy již jako starosta v Heřmanově<br />
Městci a přiznal se, že si<br />
dříve myslel, že Inženýrská komora<br />
nemá zásadní význam – ale jako<br />
komunální politik musí uznat, že<br />
státní správě významně pomáhá.<br />
Ing. Mach: Pravdou je, že bez<br />
osobních kontaktů, které jsme<br />
v různých úrovních měli, by zákon<br />
býval neměl šanci.<br />
Ing. Schandl: Rozhodující bylo také<br />
datum 7. června 1992, kdy tehdejší<br />
ministr životního prostředí František<br />
Benda jmenoval Ustavující výbory<br />
Komor. Tímto dnem začala ČKAIT<br />
fungovat jako organizace.<br />
■ Jak hodnotíte tehdejší úsilí<br />
o založení Inženýrské komory<br />
po 20 letech její činnosti? Podařilo<br />
se veřejnost přesvědčit<br />
o jejím významu?<br />
Ing. Mach: Potvrdilo se, že naše<br />
myšlenka byla správná a směr,<br />
kterým jsme se vydali, nebyl slepý.<br />
Ing. Rusek: Na začátku se hlavně<br />
vedly diskuze o tom, proč by mělo<br />
být členství v Komoře povinné.<br />
Dnes se ukazuje, že i řada těch<br />
autorizovaných inženýrů nebo<br />
autorizovaných techniků, kteří za<br />
tu dobu ztratili povinnost být jejími<br />
členy v důsledku změny zejména<br />
živnostenského zákona, přesto<br />
dosud platí příspěvky. Přesvědčili<br />
se, že Komora nabízí a zajišťuje řadu<br />
výhod. Dostávají nezbytné informace<br />
z oboru, informace o organizaci<br />
odborných akcí a široké oblasti<br />
vzdělávání. Kromě toho, že se takto<br />
velká část povinných příspěvků vrátí<br />
autorizované osobě zpět, je navíc<br />
Komorou pojištěna.<br />
■ Upravili byste z dnešního pohledu<br />
znění některých paragrafů<br />
autorizačního zákona?<br />
Ing. Rusek: Po zkušenostech,<br />
které dnes máme, by se tenkrát<br />
určitě usilovalo jen o jednu společnou<br />
komoru, kde by byla nastavena<br />
rovnoprávnost v rámci podmínek<br />
výkonu činnosti jejích členů, a snažili<br />
bychom se o další snížení počtu<br />
autorizačních oborů. Architekti<br />
například mají udělovánu autorizaci<br />
pouze pro tři obory: architektura,<br />
územní plánování a krajinářská<br />
úprava, v rámci nichž jsou opráv-<br />
<strong>stavebnictví</strong> 10/11 63